ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

17.02.2021 м. Ужгород Справа № 907/590/20

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

За участю секретаря судового засідання Сінкіна Е.В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , с. Кушниця Іршавського району до Іршавської районної ради Закарпатської області, м. Іршава про визнання протиправним та скасування рішення Іршавської районної ради від 11 жовтня 2019 року №549 "Про реорганізація Кушницького міжшкільного навчально - виробничого комбінату Іршавської районної ради Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи І- ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області

За участю представників:

від позивача - не з`явилися

від відповідачів - не з`явилися

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Іршавської районної ради Закарпатської області, м. Іршава про визнання протиправним та скасування рішення Іршавської районної ради від 11 жовтня 2019 року №549 "Про реорганізація Кушницького міжшкільного навчально- виробничого комбінату Іршавської районної ради Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи 1- 111 ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області, посилаючись на порушення з прийняттям оскаржуваного рішення права учнів на освіту і вибір професії.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 28.08.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків.

03.09.2020 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 04.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 907/590/20 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 07.10.2020.

У підготовчому засіданні 07.10.2020 оголошено перерву відповідно до ст. 183 ГПК України та враховуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод до 03.11.2020 року.

Ухвалою суду від 03.11.2020 відкладено підготовче засідання на 02.12.2020.

Ухвалою суду від 02.12.2020 відкладено підготовче засідання на 21.01.2021.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 21.01.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17 лютого 2021 р.

Позивач заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив посилаючись на їх обґрунтованість наявними у справі матеріалами. Вказує на те, що оскаржуване рішення порушує його трудові права та трудові права працівників комбінату.

Зокрема позивач зауважує, що оскаржуване рішення прийнято на підставі рішення Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року, яке рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року визнано протиправним та скасовано. Крім того за доводами позивача, рішення приймалось на підставі громадських слухань, які були проведені з порушенням законодавства. Вищенаведені обставини в своїй сукупності вказують на протиправність оскаржуваного рішення та дають підстави для його скасування.

Водночас відповідач звертає увагу на те, що з метою оскарження вищевказаного рішення позивач звертався до Закарпатського окружного адміністративного суду проте, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2020 року провадження по справі 260/1756/19 було закрито, а йому як позивачу відповідно до ст.239 КАС України роз`яснено, що дану справу належить розглядати в порядку господарського судочинства.

Разом з тим, позивачем до дати судового засідання подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

24 вересня 2020 року до суду представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач зазначив, що Кушницький МНВК не має ліцензії на професійну підготовку, що в сукупності з відсутністю фінансування, робить неможливим його подальше функціонування.

Зокрема відповідач зазначив, що статут Кушницького МНВК - є локальним нормативним актом і поширює свою дію (в частині, яка не суперечить чинному законодавству) на визначене коло суб`єктів. Згаданий статут не є нормативно-правовим актом, не містить нормативних приписів, які мали б імперативну силу для Іршавської районної ради. Рішення Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року № 583 «Про реорганізацію МНВК с. Кушниця» має значення для цієї справи. Водночас скасування судом зазначеного рішення не має вирішального значення для цієї справи та не тягне за собою скасування оскаржуваного рішення Іршавської районної ради.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих позивачем.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, який завершується розгляд справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані позивачем матеріали, заслухавши повноважного представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно рішення сесії Кушницької сільської ради від 11.05.2002 року №1 Кушницький міжшкільний навчально-виробничий комбінат передано в оперативне управління відділу освіти Іршавської районної державної адміністрації.

Згідно наказу Іршавської райдержадміністрації Відділу освіти від 04.02.2013 №41-К ОСОБА_1 призначено на посаду директора Кушницького МНВК та згідно пункту 4.1 розділу ІV Статуту Кушницького міжшкільного навчально-виробничого комбінату Іршавської районної ради Закарпатської області (далі - Статут) останній здійснює безпосереднє керівництво навчальним закладом.

Закарпатською обласною державною адміністрацією на адресу Іршавської районної ради та Іршавської районної державної адміністрації листами від 02.10.2018 №06-17/2222 та від 24.04.2018 №1908/06-17 направлено звернення щодо функціонування міжшкільних навчально-виробничих комбінатів у Іршавському районі, де, зокрема, запропоновано проаналізувати доцільність функціонування трьох міжшкільних навчально-виробничих комбінатів району та вжити відповідні заходи з їх реорганізації

Іршавська районна державна адміністрація листом від 25.06.2019 року №02-18/1124/1 до Іршавської районної ради просила винести на чергову сесію питання про реорганізацію Кушницького міжшкільного навчально виробничого комбінату, шляхом їх приеднання до Кушницької загальнаосвітньої школи І-ІІІ ступенів.

25.06.2019 року за вх.№02-16/762 Іршавською районною радою від Відділу освіти Іршавської РДА отримано клопотання про реорганізацію міжшкільних навчально-виробничих комбінатів Іршавського району, відповідно до якого рекомендовано прийняти рішення про реорганізацію міжшкільних навчально-виробничих комбінатів Іршавської районної ради шляхом приєднання до загальноосвітніх шкіл І-ІІІ ступенів

Згідно пунктів 1.1, 1.5 розділу І Статуту Кушницький міжшкільний навчально-виробничий комбінат Іршавської районної ради Закарпатської області (далі - Кушницький МНВК) знаходиться у спільній власності територіальних громад сіл, міста району (комінульній власності). Засновником навчального закладу і власником приміщень, будівель, споруд, які є в користуванні навчального закладу, є Іршавська районна рада, органом управління - управління освіти, молоді і спорту Іршавської районної державної адміністрації.

Пунктом 10.1 розділу Х Статуту визначено, що рішення про реорганізацію або ліквідацію навчального закладу приймає засновник за поданням органу управління та за погодженням Кушницької сільської ради або суд. Реорганізація навчального закладу відбувається шляхом злиття, приєднання, поділу, виділення. Ліквідація проводиться ліквідаційною комісією, призначеною засновником, на час призначення ліквідаційної комісії до неї переходять повноваження щодо управління навчальним закладом.

18 липня 2019 року, з метою врахування громадських інтересів, районною радою було прийнято розпорядження № 43 «Про проведення громадських слухань», в якому було зазначено дату, час та місце проведення громадських слухань.

06 вересня 2019 року були проведені громадські слухання за участі Громадської ради при районній державній адміністрації з питання реорганізації Кушницького МНВК.

Рішенню Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року № 583 «Про реорганізацію МНВК с. Кушниця», депутати Кушницької сільської ради не заперечують реорганізацію Кушницького міжшкільного навчально-виробничого комбінату Іршавського району Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької ЗОШ І-ІІІступенів Іршавського району Закарпатської області.

Разом з тим, 03 жовтня 2019 згідно протоколу за рекомендацією спільного засідання постійних комісій районної ради з питань розвитку освіти, науки, молодіжної політики та національних меншин, духовності і спорту включено до Порядку денного питання, окрім іншого, про реорганізацію Кушницького МНВК. Та за наслідками засідання вказаної комісії вирішено підтримати поданий проект рішення та винести на розгляд сесії.

Рішенням двадцять четвертої сесії VII скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 11 жовтня 2019 року №549 реорганізовано Кушницький міжшкільний навчально-виробничий комбінат Іршавської районної ради Закарпатської області () шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області ().

За доводами позивача вказане оскаржуване рішення прийнято з порушенням законодавства, порушує його трудові права та трудові права працівників комбінату.

Оцінюючи подані позивачем докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, виходячи з наступного.

Відповідно до абзацу 2 пункту тридцятого частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради. (селищної, сільської, міської).

Засновник закладу освіти - орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа, рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов`язків засновника .(п.7ч.1 ст.1 ЗУ "Про освіту" в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

Спеціальні закони - закони України "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту", "Про професійно-технічну освіту", "Про вищу освіту"(п.26 ч.1 ст.1 ЗУ "Про освіту").

У відповідності до ст. 2 ЗУ "Про освіту" законодавство України про освіту ґрунтується на Конституції України та складається із цього Закону, спеціальних законів, інших актів законодавства у сфері освіти і науки та міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку.2. Підзаконні нормативно-правові акти не можуть звужувати зміст і обсяг конституційного права на освіту, а також визначених законом автономії суб`єктів освітньої діяльності та академічних свобод учасників освітнього процесу. Листи, інструкції, методичні рекомендації, інші документи органів виконавчої влади, крім наказів, зареєстрованих Міністерством юстиції України, та документів, що регулюють внутрішню діяльність органу, не є нормативно-правовими актами і не можуть встановлювати правові норми.

У відповідності до ст. 4 "Про загальну середню освіту" ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин) систему загальної середньої освіти становлять: заклади загальної середньої освіти всіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, навчально-виробничі комбінати, позашкільні заклади, науково-методичні установи та органи управління системою загальної середньої освіти, а також професійно-технічні та вищі навчальні заклади I-II рівнів акредитації, що надають повну загальну середню освіту.

Відповідно до статті 11 "Про загальну середню освіту" рішення про створення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності приймає його засновник (засновники).

Згідно з положеннями частини четвертої статті 36 Закону України «Про освіту» та частини шостої статті 11 Закону України «Про загальну середню освіту» реорганізація і ліквідація загальноосвітніх навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням сесії місцевої ради, державної і приватної форм власності - за рішенням засновника (засновників).

При цьому, спеціальним законом, який визначає повноваження органів місцевого самоврядування, і яким в першу чергу має керуватися відповідна рада, є Закон «Про місцеве самоврядування в Україні» .

Стаття 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає, що районні та обласні ради - органи місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст.

У відповідності до ч. 2 ст. 43 ЗУ "Про місцеве самоврядування" районні і обласні ради можуть розглядати і вирішувати на пленарних засіданнях й інші питання, віднесені до їх відання цим та іншими законами.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що відповідач як засновник комунального освітнього закладу мав повноваження щодо його реорганізації та ліквідації, тобто оскаржуване рішення прийняте в межах наданих законодавством повноважень.

Разом з тим, суд також перевіряє чи прийнято оскаржуване рішення в порядку та спосіб, встановлені законами України.

Частиною першою статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради (частина четверта статті 46 Закону № 280/97).

Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, який вона приймає на першій сесії.

Рішенням двадцять четвертої сесії VII скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 11 жовтня 2019 року №549 реорганізовано Кушницький міжшкільний навчально-виробничий комбінат Іршавської районної ради Закарпатської області () шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області ().

Пунктом 10.1 розділу Х Статуту визначено, що рішення про реорганізацію або ліквідацію навчального закладу приймає засновник за поданням органу управління та за погодженням Кушницької сільської ради або суд. Реорганізація навчального закладу відбувається шляхом злиття, приєднання, поділу, виділення. Ліквідація проводиться ліквідаційною комісією, призначеною засновником, на час призначення ліквідаційної комісії до неї переходять повноваження щодо управління навчальним закладом.

Матеріалами справи встановлено, що рішенню Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року № 583 «Про реорганізацію МНВК с. Кушниця», депутати Кушницької сільської ради не заперечують реорганізацію Кушницького міжшкільного навчально-виробничого комбінату Іршавського району Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької ЗОШ І-ІІ Іступенів Іршавського району Закарпатської області.

Рішення Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року, рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2020 року визнано протиправним та скасовано.

Вказане рішення набрало законної сили згідно постанови Восьмого апеляційного Адміністративного суду від 18.05.2020 року.

Згідно ст. 75 ГПК України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, яке набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Предметом позову в даному випадку є рішення Іршавської районної ради від 11 жовтня 2019 року №549 прийняте на підставі рішення Кушницької сільської ради від 20.09.2019 року яке визнано протиправним та скасовано.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на наведене суд приходить до висновку, що існування рішення районної ради про реорганізація навчального закладу яке має безпосередній вплив на конституційні права учасників навчально-виховного процесу та працівників вказаного закладу має бути виправданим та законним.

Водночас не є правомірним існування рішення, що стосується конституційних прав на навчання та працю широкого кола осіб яке ґрунтується на протиправному та скасованому рішенні.

Водночас згідно з положеннями статті 13 Закону України «Про місцеве самоврядування України» територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування. Громадські слухання проводяться не рідше одного разу на рік. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов`язковому розгляду органами місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 3 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 996 від 03 листопада 2010 року (далі - Порядок № 996), консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

При цьому, згідно пунктом 12 цього Порядку в обов`язковому порядку проводяться консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю щодо проектів нормативно-правових актів, які: стосуються конституційних прав, свобод та обов`язків громадян; стосуються життєвих інтересів громадян, у тому числі впливають на стан навколишнього природного середовища; передбачають провадження регуляторної діяльності у певній сфері; визначають стратегічні цілі, пріоритети і завдання у відповідній сфері державного управління (у тому числі проекти державних і регіональних програм економічного, соціального і культурного розвитку, рішення стосовно їх виконання); стосуються інтересів територіальних громад, здійснення повноважень місцевого самоврядування, делегованих органам виконавчої влади відповідними радами; визначають порядок надання адміністративних послуг тощо.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема, з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку. Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.08.2018 №359/6814/17.

Оскільки реорганізація навчального закладу має безпосередній вплив на учасників навчально-виховного процесу вказаного закладу, то оскаржуване рішення впливає на конституційне право, що є безумовною підставою для врахування думки територіальної громади при прийнятті такого рішення.

Судом встановлено, що 06 вересня 2019 року були проведені громадські слухання за участі Громадської ради при районній державній адміністрації з питання реорганізації Кушницького МНВК.

З протоколу громадських обговорень у формі громадських слухань від 06.08.2019 вбачається, що на голосування поставлено одразу три пропозиції, які надійшли на громадські слухання, а саме: 1. Пропозиція районної ради - реорганізувати Кушницький МНВК Іршавської районної ради шляхом приєднання до Кушницької ЗОШ І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради. 2. Пропозиція Кушницької сільської ради та депутатів сільської ради реорганізувати Кушницький МНВК шляхом приєднання до Кушницької ЗОШ І-ІІІ ступенів. Будівлі МНВК передати на баланс сільської ради. 3. Пропозиція директора Кушницького МНВК ОСОБА_1. - передати оперативне управління МНВК Кушницькій сільській раді. а майно у комунальну власність громади.

За результатом голосування проголосувало «ЗА» - 12 «Проти»- 3 «Утрималось»- 10 «Не голосували»- 5

Згідно протоколу інші пропозиції чи заперечень не находили. Разом з тим аналогічні пропозиції сімейного лікаря с. Кушниця від 26.07.2019, завідуючих ДНЗ № та №2 с. Кушниця від 26.07.2019 та настоятеля православного храму с. Кушниця від 26.07.2019 були зачитані підчас обговорення.

Водночас за результатом голосування на громадських слуханнях вбачається відсутність голосування за конкретно визначену пропозицію.

Крім того, зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що до відома депутатів доведено лише факт проведення громадських слухань та не оголошено текст та висновки за результатами їх проведення.

У зв`язку з наведеним суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення було лише формально проведено процедуру громадських слухань, за відсутності практичного застосування їх результатів.

Враховуючи, що спірне рішення прийняте відповідачем без урахування думки жителів територіальної громади, суд вважає, що таке рішення прийняте не у спосіб та в порядку, що встановлені законом, порушує інтереси територіальної громади, а тому є протиправним.

Питання неможливості фінансування, утримання освітнього закладу, відсутність відповідної ліцензії на провадження закладом своєї діяльності відповідач як засновник має право ставити для вивчення питання доцільності існування навчального комунального закладу, однак ліквідовувати або реорганізовувати зобов`язаний в спосіб та в порядку, встановленому законами України, що відповідачем не дотримано.

Щодо посилання відповідача на те, що оскаржуваним рішення прав позивача не порушено, то суд зазначає наступне.

Позивач був керівником та директором Кушницького міжшкільного навчально-виробничого комбінату .

Згідно Статуту директор є учасником навчально-виховного процесу в навчально виробничому закладі разом із педагогами та учнями, батьками. Директор здійснює керівництво педагогічним колективом, забезпечує раціональний добір і розстановку кадрів. організовує навчально-виробничий процес, розглядає питання здобуття обов`язкової загальної середньої освіти учнями, має інші встановлені повноваження, є головою педагогічної ради та має право скликати Загальні Збори як вищого органу громадського самоврядування навчального закладу.

Відповідно до ч.3 ст. 26 Закону України "Про освіту" ( в редакції чинній на день спірних правовідносин) керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень:організовує діяльність закладу освіти;вирішує питання фінансово-господарської діяльності закладу освіти;призначає на посаду та звільняє з посади працівників, визначає їх функціональні обов`язки; забезпечує організацію освітнього процесу та здійснення контролю за виконанням освітніх програм; забезпечує функціонування внутрішньої системи забезпечення якості освіти; забезпечує умови для здійснення дієвого та відкритого громадського контролю за діяльністю закладу освіти; сприяє та створює умови для діяльності органів самоврядування закладу освіти; сприяє здоровому способу життя здобувачів освіти та працівників закладу освіти; здійснює інші повноваження, передбачені законом та установчими документами закладу освіти.

З огляду на надані повноваження позивачу як керівнику навчального закладу, суд дійшов висновку, що оскаржуваним рішенням порушено права та інтереси позивача як директора навчального закладу.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Частиною 4 ст. 13 ГПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Іршавської районної ради від 11 жовтня 2019 року №549 "Про реорганізація Кушницького міжшкільного навчально - виробничого комбінату Іршавської районної ради Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи І- ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області підлягають задоволенню повністю.

У відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76, 77, 86, 191, 195, ч. 1 ст. 202, ст.ст.231, 232, 233, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення Іршавської районної ради Закарпатської області (90100, Закарпатська область, м.Іршава, пл.Народна, 3, ) від 11 жовтня 2019 року №549 "Про реорганізацію Кушницького міжшкільного навчально-виробничого комбінату Іршавської районної ради Закарпатської області шляхом приєднання до Кушницької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області.

3. Стягнути з Іршавської районної ради Закарпатської області (90100, Закарпатська область, м.Іршава, пл.Народна, 3, ) на користь: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) суму 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.) у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ на виконання рішення в порядку вимог п. 4 ст. 327 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено: 22.03.2021.

Суддя О. Ф. Ремецькі