УХВАЛА

м. Київ

18.03.2021Справа №910/1628/21

За позовомОСОБА_1
доОб`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А"
провизнання рішень загальних зборів необґрунтованими та дій неправомірними

Суддя Бойко Р.В.

Ухвалу постановлено в порядку письмового провадження.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А", в якому просить суд визнати рішення загальних зборів з питань: "Про розмір внесків на утримання будинку = 6,11 грн/ кв.м.", "Про цільові щомісячні внески = 2,51 грн/кв.м." необґрунтованими, а пов`язані з ним та інші дії з нарахування ОСББ "Мега-Сіті 19-А" розміру внесків за: утримання будинку, цільових щомісячних внесків, централізованого теплопостачання, електропостачання за період з 01.12.2017 по сьогодні, та відключення квартири позивача від електромережі - неправомірними.

Тобто, із змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить суд:

1) визнати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" в частині затвердження внесків на утримання будинку у розмірі 6,11 грн./ кв.м.", оформленого протоколом від 24.09.2017, необґрунтованим;

2) визнати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" в частині затвердження цільових щомісячних внесків у розмірі 2,51 грн./кв.м., оформленого протоколом від 19.12.2019, необґрунтованим;

3) визнати неправомірними дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" щодо нарахування на підставі оскаржених рішень розмірів внесків на утримання будинку, цільових щомісячних внесків, на централізоване теплопостачання; електропостачання за період з 01.12.2017 по сьогодні;

4) визнати неправомірними дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" щодо відключення квартири позивача від електромережі.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказує, що він не згоден із встановленими рішеннями зборів тарифами, оскільки вони не враховують інтереси самотніх громадян і громадян з низьким рівнем доходу; нарахування тарифів має проводиться з урахуванням кількості проживаючих у квартирі, а не на загальну площу квартири; цільові внески є додатковими, а тому повинні враховувати інтереси всіх співвласників, та їх матеріальний стан.

Крім того, позивач вважає, що нараховані йому розміри внеску за теплопостачання за опалювальний період 2017-2020 років та борг за електропостачання є необґрунтованими.

Також ОСОБА_1 вказує, що відповідачем неправомірно, в черговий раз, без рішення суду, відключено належну позивачу квартиру АДРЕСА_1 , від електромережі, щоб примусити його сплатити сумнівний (на думку позивача) борг за комунальні послуги, що в свою чергу загрожує його життю та здоров`ю, порушує законні права та інтереси.

Таким чином, на думку ОСОБА_1 , рішення загальних зборів співвласників з оскаржуваних питань є сумнівними, так як ОСББ не надало доказів наявності кворуму для проведення голосування; дії ОСББ вочевидь протиправні, перевищують межі здійснення своїх господарських прав та порушують права позивача, законні інтереси, завдають матеріальну шкоду позивачу, тому підлягають судовому захисту.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.2021 (постановленою після усунення позивачем недоліків позовної заяви, які стали підставою для залишення її без руху, згідно ухвали суду від 05/02/2021) відкрито провадження у справі №910/1628/21 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 16.03.2021; визначено учасникам справи строки для надання заяв по суті спору.

15.03.2021 через систему "Електронний суд" ОСОБА_1 було подано заяву про відшкодування збитків, у відповідності до якої позивач просить суд відшкодувати за рахунок Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" заподіяну майнову шкоду у розмірі 21 562,00 грн. та матеріальну компенсацію моральної шкоди у розмірі 21 862,00 грн.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2021 відкладено підготовче засідання на 01.04.2021.

Суд, розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про відшкодування збитків, яка є доповненням до позову, прийшов до висновку про необхідність відмовити у її прийнятті з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

При цьому, предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, тобто те благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №924/478/18.

Предмет позову кореспондує із способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 Цивільного кодексу України, а відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин.

Позивачем заявлено у своєму позові чотири немайнові вимоги: про визнання рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" в частині затвердження внесків на утримання будинку у розмірі 6,11 грн./ кв.м.", оформленого протоколом від 24.09.2017, необґрунтованим; про визнання рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" в частині затвердження цільових щомісячних внесків у розмірі 2,51 грн./кв.м., оформленого протоколом від 19.12.2019, необґрунтованим; про визнання неправомірними дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" щодо нарахування на підставі оскаржених рішень розмірів внесків на утримання будинку, цільових щомісячних внесків, на централізоване теплопостачання; електропостачання за період з 01.12.2017 по сьогодні; про визнання неправомірними дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" щодо відключення квартири позивача від електромережі.

Натомість у своїй заяві про відшкодування збитків ОСОБА_1 просить суд відшкодувати за рахунок Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Мега-Сіті 19-А" заподіяну майнову шкоду у розмірі 21 562,00 грн. та матеріальну компенсацію моральної шкоди у розмірі 21 862,00 грн. Тобто, фактично позивачем заявлено додаткову вимогу майнового характеру про стягнення коштів.

Зміна предмета позову не може бути пов`язана з пред`явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в первісній позовній заяві. Якщо такі додаткові позовні вимоги пов`язані з раніше заявленими позовними вимогами підставою виникнення або поданими доказами, то вони можуть бути пред`явлені з дотриманням вимог, зокрема, положень статті 173 Господарського процесуального кодексу України, що регулює порядок об`єднання позовних вимог. Право об`єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надано суду до початку підготовчого засідання.

Такий правовий висновок був викладений у постанові Верховного Суду від 24.09.2020 у справі №920/1059/17.

Таким чином, позивачем у своїй заяві фактично заявлено нову вимогу - про стягнення майнової шкоди та матеріальної компенсації моральної шкоди на підставі ст. 224-226 Господарського кодексу України, в той час як спір у даній справі стосується захисту прав позивача як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушених, на його думку, діяльністю юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (корпоративних спорів).

Отже, дана вимога жодним чином не пов`язана, ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції, то відповідно дана заява не є зміною предмета позову у розумінні положень статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, заява позивача є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову.

Водночас, частиною 3 статті 173 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.07.2020 у справі №922/404/19.

Таким чином, оскільки заява ОСОБА_1 подана з порушенням положень статей 46, 173 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд повинен відповідно до положень пункту 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернути таку заяву та додані до неї документи.

Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку з метою стягнення збитків.

З огляду на наведене, суд відмовляє у прийнятті заяви ОСОБА_1 про відшкодування збитків та повертає її позивачу без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 46, 173, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про відшкодування збитків та повернути її без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Р.В. Бойко