ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" лютого 2021 р. м. Київ Справа № 911/3291/20

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., за участю секретаря судового засідання Ступаченко С.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «Келте» (04080, м. Київ, вул. Корабельна, буд. 6, код 34601249)

до

товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобудпостачсервіс» (08021, Київська область, Макарівський район, с. Ніжиловичі, вул. Петровського, буд. 126, код 36003446)

про стягнення 439521,66 гривень

за участю представників учасників справи, згідно протоколу судового засідання

13.11.2020 до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Келте» (далі по тексту ТОВ «Келте»/позивач) про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобудпостачсервіс» (далі по тексту ТОВ «Енергобудпостачсервіс»/відповідач) заборгованості за договором поставки та монтажу від 28.02.2019 № 28/02АВ-2 у розмірі 439521,66 гривень, з яких: 159062,64 гривень основний борг, 280000,00 гривень пені, 459,02 гривень 3% річних.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на виконання умов укладеного сторонами договору поставки та монтажу від 28.02.2019 № 28/02АВ-2, останній поставив обладнання відповідачу та виконав монтажні роботи, про що сторонами 01.10.2019 підписано додаткову угоду до договору, в якій зафіксовано прийняття відповідачем виконаних позивачем робіт. Водночас, 31.10.2019 сторонами підписано акт дефектації № 8 до специфікації № 2 до договору, а 25.08.2020 сторонами підписано додаткову угоду договору, якою сторонами погоджено графік здійснення замовником оплати залишку несплаченої суми боргу за специфікаціями №№ 1, 2 та встановлено позивачу строк для усунення виявлених недоліків. Позивач вказує, що неодноразово звертався до відповідача із проханням надати доступ до обладнання задля виконання робіт по усуненню недоліків, встановлених актом дефектації № 8 від 31.10.2019, проте, відповідач ухилявся від надання представникам позивача доступу до обладнання. Та, оскільки, через протиправні дії відповідача позивач позбавлений можливості належно виконати свої зобов`язання щодо усунення недоліків, та враховуючи, що відповідач в порядку ч. 4 ст. 849 Цивільного кодексу України відмовився від договору, позивач звернувся із розглядуваним позовом до суду із вимогою про стягнення з відповідача боргу у розмірі 159062,64 гривень, що стало підставою для додаткового нарахування та вимог про стягнення пені та 3% річних.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/3291/20; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 16.12.2020.

15.12.2020 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому крім іншого викладеного вимогу про зобов`язання позивача надати до суду докази ненадходження від відповідача грошових коштів на розрахунковий рахунок позивача за весь період грошового зобов`язання до моменту подачі позову.

28.12.2020 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позов із запереченнями проти пред`явлених позовних вимог.

25.01.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній заперечує проти доводів відповідача наведених у відзиві.

04.02.2021 від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

Підготовче засідання у справі судом неодноразово відкладалося та ухвалою суду від 04.02.2021 підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті на 17.02.2021.

17.02.2021 до суду від позивача надійшла заява про розподіл понесених судових витрат.

В судове засідання 17.02.2021 з`явились представники позивача та відповідача. Представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, представник відповідача проти позовних вимог заперечив та просив суд відмовити в задоволені позову в повному обсязі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

28.02.2019 ТОВ «Келте» (виконавець) та ТОВ «Енергобудпостачсервіс» (замовник) укладено договір поставки та монтажу № 28/02/АВ-2 (далі договір № 28/02/АВ-2), відповідно до умов якого:

- в порядку та на умовах, визначених даним договором, підрядник бере на себе обов`язки не тільки якісно виконати роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер, згідно специфікацій із власних матеріалів та устаткування (монтаж сендвіч панелей, електричної частини та обладнання холоду), а і гарантує правильність Технології охолодження та заморозки ягоди згідно технічного завдання (пункт 1.1.);

- обладнання поставляється і монтується в асортименті, кількості, переліку робіт одиницях виміру згідно технічного завдання замовника. Технічне завдання вказане у додатках до даного договору, що додаються до нього та є його невід`ємними частинами (пункт 1.2.);

- підрядник гарантує якісне проведення робіт по постачанню та монтажу обладнання згідно цього договору в повному об`ємі, під ключ (пункт 1.3.);

- загальна сума цього договору розраховується як сума всіх Специфікацій. Загальна сума цього договору погоджується сторонами у специфікаціях до договору (пункти 2.1., 2.2.);

- порядок оплати прописується в кожній специфікації (пункт 2.3.);

- кінцевий термін постачання обладнання та виконання робіт 01.06.2019, поетапний термін постачання обладнання та виконання робіт вказується в специфікаціях та в графіку постачання та виконання до даного договору (пункт 3.1.);

- замовник на термін дії договору надає підрядникові можливість безперешкодного доступу на територію об`єкту монтажу та створює необхідні умови для проведення робіт (пункт 3.2.);

- постачання вважається повністю здійснене після підписання сторонами актів прийому-передачі матеріалів, устаткування та робіт згідно договору (пункт 4.1.);

- в разі відмови підписати акт прийому-передачі виконаних робіт на протязі 5 (п`ять) днів без належної письмової мотивації, роботи вважаються виконаними належним чином (пункт 4.2.);

- приймання робіт проводиться у присутності уповноваженого представника замовника протягом 5 (п`яти) днів з моменту отримання повідомлення замовником від підрядника про готовність робіт до здачі (пункт 4.3.);

- після закінчення процедури приймання, складається акт прийому-передачі робіт, який підписується уповноваженими представниками замовника і підрядника (пункт 4.4.);

- в разі виявлення недоліків в роботі виконаної підрядником, складається дефектний акт з вказівкою переліку недоліків і терміну їх усунення, а також нової дати приймання робіт (пункт 4.5.);

- підрядник усуває допущенні ним недоліки, відповідно до актів за свій рахунок в 10-ти денний термін (пункт 4.6.);

- замовник зобов`язаний на письмову вимогу підрядника усувати обставини, що перешкоджають належному виконанню підрядником зобов`язань за даним договором (пункт 6.6.);

- в разі порушення термінів оплати, передбачених даним договором, замовник сплачує підряднику пеню у розмірі 5% від спільної суми простроченої заборгованості за кожен день прострочення від неоплаченої суми договору (пункт 7.3.);

- договір діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (пункт 9.6.).

Специфікацією № 1 від 28.02.2019 до договору сторони узгодили перелік товару, який має бути переданий покупцю, та його вартість. За умовами вказаної Специфікації № 1, в редакції додаткової угоди від 14.03.2019 № 1:

- загальна вартість товару складає 765839,62 гривень, в т.ч. ПДВ 113070,23 гривень;

- загальна вартість робіт складає 195312,00 гривень, в т.ч. ПДВ 32552,00 гривень;

- загальна сума по специфікації: 961151,62 гривень;

- адреса поставки та монтажу: Україна, 08021, Київська обл., Макарівський р-н, с. Ніжиловичі, вул. Петровського, будинок 126;

- умови оплати за товар: 50% попередня оплата на протязі 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з моменту підписання договору; 30% оплати на протязі трьох календарних днів з часу отримання письмового повідомлення про готовність товару для відвантаження з заводу виробника; 10% оплати на протязі тридцяти календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт; 10% оплати на протязі дев`яносто календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт (п. 1);

- умови оплати за роботи: 50% попередня оплата на протязі трьох календарних днів з часу отримання письмового повідомлення про готовність товару для відвантаження з заводу виробника; 30% оплати на протязі трьох днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт; 10% оплати на протязі тридцяти календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт; 10% оплати на протязі дев`яносто календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт (п. 2).

Специфікацією № 2 від 28.02.2019 до договору сторони узгодили перелік товару, який має бути переданий покупцю, та його вартість. За умовами вказаної Специфікації № 2, в редакції додаткової угоди від 14.03.2019 № 1:

- загальна вартість товару складає 41015 євро з ПДВ;

- загальна вартість робіт з монтажними матеріалами складає 8000 євро з ПДВ;

- загальна сума по специфікації складає 49015 євро;

- умови оплати за товар та роботи: оплата замовником здійснюється за формулою: П = С * (Кр+0,1%) де, п платіж, с сума (розмір) поточної оплати, кр курс продажу Євро на міжбанку на день здійснення оплати згідно офіційного веб-сайту Мінфіну (www.minfin.com.ua).

- замовник здійснює оплату в наступні строки: 50% оплати протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з моменту підписання цього договору; 30% протягом 3 (трьох) днів з моменту отримання повідомлення від виконавця про готовність обладнання для відвантаження зі складу постачальника за адресою: м. Київ, вул. Академіка Туполєва, 17 ж; 10% оплати на протязі тридцяти календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт; 10% оплати на протязі дев`яносто календарних днів з часу підписання акту про закінчення монтажних робіт.

Додатковою угодою № 1 від 14.03.2019 сторони внесли зміни до умов договору в частині порядку оплати визначених Специфікаціями №№ 1, 2 до договору, а додатковою угодою № 2 від 21.03.2019 змінено найменування продукції вказаної у позиції № 5 Специфікації № 2 до договору та погоджено, що загальна вартість товару за Специфікацією № 2 становить 40750 євро.

01.10.2019 сторонами укладено додаткову угоду (далі додаткова угода від 01.10.2019) до договору, якою сторони погодили порядок оплати залишку несплаченої суми по Специфікації № 1 та Специфікації № 2 до договору, за умовами якої замовник здійснює оплату в наступні строки: з 01.01.2020 по 30.01.2020 сплачує 60000,00 грн; з 01.02.2020 по 28.02.2020 сплачує 100000,00 грн; з 01.03.2020 по 30.03.2020 сплачує 100000,00 грн; з 01.04.2020 по 30.04.2020 сплачує залишок суми за поставлений товар та виконані роботи по факту, згідно підписаного акту звірки, з урахуванням курсу продажу євро на міжбанку на день здійснення оплати згідно офіційного веб-сайту Мінфіну (www.minfin.com.ua) (пункт 1).

Згідно п. 2 додаткової угоди від 01.10.2019 визначені строки оплати не є порушенням зобов`язань щодо термінів оплати передбачених договором поставки від 28.02.2019 № 28/02/АВ-2.

Відповідно до п. 3 додаткової угоди від 01.10.2019 підписавши цю додаткову угоду сторони погоджують, що виконавець виконав, а замовник прийняв у повному обсязі виконані роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер згідно Специфікації-1 та Специфікації-2, Технічного завдання та п. 1.1. договору поставки та монтажу від 28.02.2019 № 28/02/АВ-2 своєчасно.

Недоліки вказані в акті № 8 від 01 жовтня виконавець зобов`язаний усунути до 01.01.2020 (пункт 4 додаткової угоди від 01.10.2019).

31.10.2019 замовником та виконавцем підписано Акт дефектації № 8 до договору поставки, яким засвідчено, що під час приймання-передачі робіт з постачання та монтажу холодильного обладнання згідно Специфікації № 2 до договору поставки та монтажу № 28/02/АВ-2 від 28.02.2019, виявлені наступні дефекти/незакінчені роботи: (1) відсутні схеми в електричних щитах та паспортах; (2) доопрацювати щит керування двохкомпресорною станцією. Вказаним актом встановлено виконавцю строк для усунення виявлених дефектів до 01.01.2020.

07.07.2020 ТОВ «Енергобудпостачсервіс» звернулося до ТОВ «Келте» із претензією № 07/07-20, згідно якої замовник вимагав від виконавця протягом 10 днів усунути недоліки зазначені в акті дефектації № 8 до специфікації № 2 до договору поставки та монтажу від 28.02.2020 № 28/02АВ-2 та здати виконанні роботи згідно погоджених умов договору.

За змістом листа від 06.08.2020 № 0608/01 виконавець повідомив замовника, що ним усунуто недоліки визначені, зокрема, актом дефектації № 8 від 31.10.2019, крім робіт, що пов`язані із доопрацюванням другого щита керування станцією, демонтаж та доопрацювання якого за узгодженням сторін заплановано здійснити у період з 01.10.2020 по 15.10.2020.

25.08.2020 сторонами укладено додаткову угоду (далі додаткова угода від 25.08.2020) до договору, згідно до умов якої:

- сторони узгодили, що станом на дату підписання цієї додаткової угоди, заборгованість замовника перед виконавцем за договором становить 221470,17 гривень. Визначена заборгованість по Специфікації № 1 та по Специфікації № 2 фіксується в гривні та не підлягає перерахунку (пункт 1 додаткової угоди від 25.08.2020);

- сторони узгодили, що оплата заборгованості, визначена даною додатковою угодою, здійснюється за наступним графіком: у строк до 28.08.2020 включно 62407,53 гривень; у строк до 01.09.2020 включно 100000,00 гривень; протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання сторонами Акту про усунення недоліків визначених в акті дефектації № 8 від 01.10.2019, залишок суми 59062,64 гривень (пункт 2 додаткової угоди від 25.08.2020);

- сторони узгодили, що виконавець зобов`язується усунути недоліки, визначені в акті дефектації № 8 від 01.10.2019, у період з 01.10.2020 по 15.10.2020 (пункт 3 додаткової угоди від 25.08.2020).

Листом від 25.09.2020 № 31 ТОВ «Келте» повідомило ТОВ «Енергобудпостачсервіс» про готовність приступити до усунення недоліків, визначених в акті дефектації № 8 від 01.10.2019, в узгоджені додатковою угодою строки у період з 01 жовтня по 05 жовтня 2020 року та запропоновано надати графік доступу представників виконавця на територію замовника та до обладнання електричних щитів та щитів керування двохкомпресорною станцією.

Листом від 28.09.2020 № 32 ТОВ «Енергобудпостачсервіс» у відповідь на лист від 25.09.2020 № 31, повідомило виконавця про готовність надання доступу до об`єкту представниками останнього з 12.10.2020 по 15.10.2020 для усунення недоліків згідно акту дефектації задля здачі виконаних належним чином робіт за договорами від 28.02.2019 № 28/02АВ-1 та № 28/02АВ-2. Для доступу на територію підприємства ТОВ «Келте» має надати список автомобілів та представників компанії, скан-копії паспортних даних та довіреність на проведення робіт працівниками.

У листі від 29.09.2020 № 33 ТОВ «Келте» адресованого ТОВ «Енергобудпостачсервіс», зазначило, що визначений додатковою угодою від 25.08.2020 термін усунення недоліків у 15 календарних днів обумовлений технологічним процесом необхідним для усунення визначених недоліків та складається з декількох етапів, в зв`язку з чим виконавець повторно звернувся до замовника із пропозицією надати графік доступу представників виконавця на територію замовника 01.10.2020 із наданням можливості демонтажу обладнання щита керування двохкомпресорною станцією.

У відповідь на вказаний лист відповідач листом від 01.10.2020 № 33, із посиланням на договір № 28/02АВ-1, повідомив позивача про те, що роботи з монтажу холодильного обладнання вважаються не виконаними, не переданими виконавцем та не прийняті замовником, що свідчить про неналежне виконання підрядником свої зобов`язань. Крім того, у листі відповідач зазначив, що неналежність виконання ТОВ «Келте» своїх зобов`язань за договором підтверджується двосторонніми актами дефектації, зокрема, від 31.10.2019 № 8 до Специфікації № 2 до договору № 28/02АВ-2.

Замовник зазначив, що не вирішеним є виконання зобов`язань з монтажу холодильного обладнання, а саме контролера CAREL та компресора Bitzer HSN7451-60 (вказане обладнання не є предметом договору № 28/02АВ-2 примітка суду), що потребує першочергового врегулювання, оскільки ТОВ «Енергобудпостачсервіс» несе збитки у зв`язку із неможливістю його використання. А тому, як зазначив замовник у листі, до моменту повернення та установки обладнання, яке має бути у технічно-справному стані, виконання будь-яких інших робіт є неможливим. Серед іншого, ТОВ «Енергобудпостачсервіс» повідомило про те, що на території останнього проводяться ремонтні роботи електромереж.

Листом від 06.10.2020 № 36 ТОВ «Келте» звернулося до ТОВ «Енергобудпостачсервіс» із вимогою щодо надання представникам виконавця доступу на територію замовника та можливості демонтажу обладнання щита керування двохкомпресорною станцією, з метою виконання умов додаткової угоди від 25.08.2020 та договору № 28/02АВ-2. У листі ТОВ «Келте» зазначило, що виконання сторонами умов договору № 28/02АВ-2 жодним чином не пов`язане із виконанням договору № 28/02АВ-1.

16.10.2020 виконавець звернувся до замовника із листом № 37, в якому, посилаючись на умови додаткової угоди від 25.08.2020, вказував на те, що ТОВ «Келте» зобов`язалось усунути встановлені Актом дефектації № 8 від 01.10.2019 недоліки у період з 01.10.2020 по 15.10.2020. Однак, з огляду на ухилення ТОВ «Енергобудпостачсервіс» від надання можливості виконавцю виконати роботи по усуненню недоліків, визначених в Акті дефектації № 8 від 01.10.2019, ТОВ «Келте» разом із листом направило проект акту про остаточне прийняття робіт за договором № 28/02АВ-2. В зв`язку з викладеним виконавець просив замовника підписати акт про остаточне прийняття робіт та здійснити погашення заборгованості.

Згідно листа від 19.10.2020 № 52 замовник, у відповідь на лист позивача від 16.10.2020 № 37, зазначив про те, що виконавцем станом на 16.10.2020 не усунуто недоліки у виконаних роботах та не проведено здачі робіт з монтажу холодильного обладнання за договорами від 28.02.2019 №№ 28/02АВ-1, 28/02АВ-2.

Посилаючись на п. 4.3. укладених договорів, відповідач зазначив, що станом на 16.10.2020 від виконавця повідомлень про готовність робіт до здачі за укладеними договорами не надходило, що дає відповідачу підстави для висновку про те, що виконавцем не здано, а замовником не прийнято роботи за договорами та не вирішено питання щодо належної їх якості, а також те, що відсутні правові підстави для прийняття робіт, зокрема, за Договором № 28/02АВ-2 та підписання актів надання послуг та видаткових накладних.

В розрізі заперечень наведених відповідачем у вказаному листі, у зв`язку із не проведенням робіт за договорами у повному обсязі, не усуненням недоліків, зафіксованих дефектними актами, не повідомленням замовника про готовність робіт до здачі та не здачі таких робіт, станом на 16.10.2020, замовник зазначив про те, що виконавцем не виконано своїх зобов`язань за договорами від 28.02.2019 №№ 28/02АВ-1, 28/02АВ-2.

ТОВ «Енергобудпостачсервіс» повідомило позивачу, що його вимога стосовно підписання видаткових накладних та актів надання послуг є передчасною, оскільки має місце факт не проведення робіт за договорами у повному обсязі, не усунення недоліків, зафіксованих дефектними актами, неповідомлення замовника про готовність робіт до здачі та нездача таких робіт.

Замовник у листі вказував, що у нього не виникло правових підстав для підписання актів надання послуг №№26, 27 від 18.06.2019 за Договором № 28/02АВ-2, оскільки роботи за вказаним договором проведені не у повному обсязі з порушенням, погоджених сторонами строків; недоліки виявлені та зафіксовані у дефектних актах не усунуті; ТОВ «Келте» не повідомляло про готовність робіт до здачі; роботи не здані належним чином.

Щодо вимоги ТОВ «Келте» про підписання акту про остаточне прийняття робіт за договором № 28/02АВ-2, то як зазначив замовник у листі, цитуючи пункти 4.4.-4.6. договору, такий акт не може бути підписаний з огляду на те, що виконавцем не дотримано процедури здачі робіт погодженої сторонами умовами договору.

Відповідач вказував на те, що виконання робіт ТОВ «Келте», у строк погоджений сторонами додатковою угодою від 25.08.2020, а саме до 16.10.2020, було унеможливлене тим, що на підприємстві замовника здійснювались ремонтні роботи електромереж, про що останній повідомляв виконавця листом № 33. У зв`язку з чим ТОВ «Енергобудпостачсервіс» готове надати доступ представникам виконавця для виконання робіт по усуненню недоліків визначених в акті дефектації № 8, для чого необхідно надати інформацію про час та дату для проведення робіт. Обов`язковими умовами надання представникам виконавця доступу на територію замовника є: виконання робіт виключно на території замовника та під наглядом представників останнього та незалежних спостерігачів (третіх осіб); унеможливлення вивезення за межі території будь-якого майна (обладнання) належного ТОВ «Енергобудпостачсервіс»; надання виконавцем списку автомобілів та представників компанії, скан-копії паспортних даних та довіреності на проведення робіт даними працівниками.

З урахуванням наведеного вище, ТОВ «Енергобудпостачсервіс» вимагало від виконавця у строк до 30 жовтня повідомити про час, дату та строки, що необхідні ТОВ «Келте» для виконання робіт з усунення недоліків згідно акта дефектації № 8 від 31.10.2019 до Специфікації № 2 до договору № 28/02АВ-2.

Підставою звернення до суду із розглядуваним позовом, як зазначив позивач, стало невиконання відповідачем покладеного на останнього умовами додаткової угоди від 25.08.2020 обов`язку по сплаті облікованої заборгованості у розмірі 159062,64 гривень, а також ухилення відповідача від надання позивачу безперешкодного доступу для усунення недоліків вмонтованого обладнання, встановлених актом дефектації від 31.10.2019 № 8.

Позивач вказує, що факт виконання ним своїх зобов`язань у повному обсязі щодо поставки та монтажу обладнання за договором № 28/02/АВ-2, підтверджується підписаною сторонами 01.10.2019 додатковою угодою до договору, якою підтверджено прийняття замовником виконаних позивачем робіт.

За доводами позивача, перешкодою виконанню покладеного на нього обов`язку по усуненню недоліків обладнання, слугували протиправні дії з боку відповідача, через які позивач був позбавлений можливості отримати доступ до обладнання та виконати відповідні роботи.

Своєю чергою заперечуючи проти пред`явлених позовних вимог відповідач вказував, що кінцевим терміном постачання обладнання та виконання робіт за договором № 28/02/АВ-2 є 01.07.2019, однак, станом на 15.12.2020 позивачем не усунуто недоліків визначених актами дефектації, про що свідчить відсутність підписаного сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт.

Також, відповідач зазначає, що станом на 15.12.2020 повідомлень від позивача про готовність здачі робіт не надходило.

За доводами відповідача, додаткова угода від 01.10.2019 до договору № 28/02/АВ-2 не може вважатись актом приймання-передачі виконаних робіт, адже пунктом 4 останньої передбачено обов`язок позивача у строк до 01.01.2020 усунути виявлені недоліки, які зафіксовано у акті дефектації № 8. А тому, на думку відповідача, позивачем не виконано, а замовником не прийнято виконані роботи за договором № 28/02/АВ-2 та не вирішено питання щодо належності їх виконання.

Як вказує відповідач, з урахуванням того, що роботи за договором не проведені у повному обсязі та станом на 15.12.2020 не оформлені актом приймання-передачі, то, на переконання відповідача, виконавцем не виконано свого обов`язку з монтажу обладнання та холодильних камер, що є свідченням неналежного виконання підрядником своїх зобов`язань за договором № 28/02/АВ-2.

Серед іншого відповідач зазначає, що позивачем не подано доказів ненадходження від відповідача грошових коштів на розрахунковий рахунок позивача за весь період спірних правовідносин, а саме з 01.09.2020 по 26.10.2020.

Крім того, відповідач вказує на те, що вимоги позивача про стягнення 59062,64 гривень є передчасними, оскільки, за умовами додаткової угоди від 25.08.2020 до договору № 28/02/АВ-2, обов`язок зі сплати вказаної суми у відповідача виникає після підписання сторонами акту про усунення недоліків, при цьому визначені актом дефектації № 8 недоліки виконавцем усунуті не були та відповідний акт сторонами не підписувався.

Тут суд також вважає за необхідне зазначити, що сторонами неодноразово, в долучених до матеріалах справи заявах та документах, робилося посилання на дату Акту дефектації №8, зазначаючи про те, що датою такого акту є або 01.10.2019 або 31.10.2019.

При цьому в матеріалах справи наявна копія саме акту дефектації № 8 від 31.10.2019.

Судом враховано, що сторони в перебігу розгляду справи жодним чином не коментували зазначені розбіжності, а тому суд приходить до висновку, що спір виник саме з тих підстав, що позивачем не повністю усунено недоліки, що визначені актом дефекації № 8 від 31.10.2019, з огляду на що відповідач вважає, що у нього не виникло обов`язку з оплати залишку суми по договору.

Отже надалі, суд зазначатиме вірну дату Акту дефектації № 8, а саме 31.10.2019, що відповідає змісту зазначеного акту, долученого до матеріалів справи та сторонами не зазначалося про існування між ними інших не виконаних актів дефектації, що стосуються предмету спору.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

За змістом ст.ст. 11, 509, 627 Цивільного Кодексу України та ст. 179 Господарського кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема, з правочинів. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Майново-господарські зобов`язання між суб`єктами господарювання виникають на підставі договорів. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору.

Відповідно до ч. 2 ст. 628 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Зі змісту укладеного сторонами договору № 28/02АВ-2 слідує, що останній є змішаним договором, в якому містяться елементи договорів підряду та поставки, та є належною правовою підставою для виникнення у сторін взаємних прав та обов`язків, обумовлених договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України, майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частинами 1, 2 статті 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання.

Згідно з приписами ч. ч. 1, 2 ст. 850 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору.

Підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником (ст. 851 Цивільного кодексу України).

Згідно положень ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості регулювання укладення та виконання договорів поставки.

Згідно зі ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу (ч. 1 ст. 662 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

У відповідності до ст. 173 Господарського кодексу України один суб`єкт господарського зобов`язання повинен вчинити певну дію на користь іншого суб`єкта, а інший суб`єкт має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, судом встановлено, що фактичне виконання позивачем своїх обов`язків покладених на нього умовами договору № 28/02АВ-2 підтверджується укладеною сторонами додатковою угодою від 01.10.2019, п. 3 якої зафіксовано, що виконавець виконав, а замовник прийняв у повному обсязі виконані роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер згідно Специфікації-1 та Специфікації-2, Технічного завдання та п. 1.1. договору поставки та монтажу від 28.02.2019 № 28/02/АВ-2 своєчасно.

Відповідач факту отримання ним обладнання та факту монтажу обладнання позивачем в перебігу розгляду справи не заперечував.

Частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України закріплено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Додатковою угодою від 25.08.2020 сторонами погоджено, що станом на день підписання останньої загальна заборгованість відповідача перед позивачем становить 221470,17 гривень та визначено строки і порядок оплати замовником заборгованості, а саме замовник має здійснити погашення заборгованості наступним чином: у строк до 28.08.2020 (включно) сплатити 62407,53 гривень; у строк до 01.09.2020 (включно) сплатити 100000,00 гривень; протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання сторонами Акту про усунення недоліків визначених в акті дефектації № 8 від 31.10.2019, сплатити залишок суми у розмірі 59062,64 гривень.

Таким чином, виходячи з умов укладеної сторонами наведеної додаткової угоди, суд зазначає, що строк оплати, за отримане відповідачем та вмонтоване позивачем обладнання, грошових коштів у розмірі 162407,53 гривень у відповідача є таким, що настав.

Однак, як стверджує позивач та не спростовано відповідачем належними доказами, відповідач свій обов`язок щодо сплати грошових коштів в розмірі 162407,53 гривень, у визначені додатковою угодою строки виконав частково, сплативши лише 62407,53 гривень. А тому за відповідачем рахується заборгованість, зокрема, у розмірі 100000 гривень, яка підлягає задоволенню судом.

Щодо решти суми боргу у розмірі 59062,64 гривень, обов`язок зі сплати якої у відповідача виникає з моменту підписання сторонами Акту про усунення недоліків визначених в акті дефектації № 8 від 31.10.2019, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 850 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду.

Замовник зобов`язаний на письмову вимогу підрядника усувати обставини, що перешкоджають належному виконанню підрядником зобов`язань за даним договором (пункт 6.6. договору).

Таким чином, виконання обов`язку підрядника щодо усунення недоліків вмонтованого обладнання, нерозривно пов`язане з місцезнаходженням об`єкта замовника та залежить від активних дій замовника, спрямованих на виконання обов`язку з надання підряднику фізичного доступу до об`єкту.

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами здійснювалось довготривале листування щодо узгодження надання замовником доступу представникам виконавця до обладнання.

Як вже встановлено судом, п. 3 додаткової угоди від 01.10.2019 сторони визнали факт своєчасного виконання позивачем та прийняття замовником виконаних робіт з постачання та монтажу обладнання холодильних камер у повному обсязі.

А додатковою угодою від 25.08.2020 визначено порядок і строк оплати залишку облікованої за замовником заборгованості, зокрема, обов`язок сплати у останнього грошових коштів у розмірі 59061,64 гривень виникає після підписання сторонами Акту про усунення недоліків визначених в акті дефектації № 8.

При цьому, заперечуючи проти позову, відповідач вважає, що позивачем не виконано покладеного на нього обов`язку щодо монтажу обладнання холодильних камер, оскільки станом на 15.12.2020 підрядником не було проведено здачі цих робіт, про що свідчить відсутність підписаного сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт.

Однак, суд з такими доводами відповідача не погоджується, адже як вбачається з матеріалів справи позивач неодноразово повідомляв відповідача щодо готовності приступити до виконання свого обов`язку по усуненню недоліків та необхідності надання йому доступу до обладнання. При цьому, відповідач, ігноруючи умови п. 6.6. договору, чинив різні перешкоди у наданні виконавцю такого доступу та створював певні додаткові умови для надання доступу.

Так, згідно наявного у матеріалах справи листа відповідача № 32, вбачається про готовність замовника надати виконавцю доступ до обладнання у період з 12.10.2020 по 15.10.2020 за умови надання виконавцем списку автомобілів та представників компанії, скан-копії паспортних даних та довіреність на проведення робіт працівниками.

При цьому, суд зазначає, що позивач попереджав відповідача, що погоджений сторонами термін виконання позивачем робіт у 15 днів обумовлений необхідністю технологічного процесу для усунення визначених недоліків, який складається з декількох етапів.

Водночас, суд зазначає, що ні умовами договору, ні додатковими угодами до договору сторонами не було встановлено обов`язковості погодження будь-яких умов для доступу на територію замовника, між тим, пунктом 3.2. договору на замовника покладений обов`язок надання підрядникові можливість безперешкодного доступу на територію об`єкту монтажу та створення необхідних умов для проведення робіт.

Надалі відповідач у листі № 33 спираючись на те, що нагальним є вирішення питання щодо виконання позивачем зобов`язань з монтажу холодильного обладнання, а саме контролера CAREL та компресора Bitzer HSN7451-60, які є предметом договору № 28/02АВ-1, зазначив про те, що виконання будь-яких інших робіт є неможливим та вказав, що на території ТОВ «Енергобудпостачсервіс» проводяться ремонтні роботи електромереж.

Втім, суд зазначає, що існування невиконаних позивачем зобов`язань за договором № 28/02АВ-1, не можуть бути перешкодою для виконавця виконати покладений на нього обов`язок щодо усунення виявлених недоліків за договором № 28/02АВ-2. Адже, з умов договору № 28/02АВ-2 не вбачається пов`язаності виконання робіт за договором № 28/02АВ-1, а також неможливість усунення недоліків за договором № 28/02АВ-2 без виконання зобов`язань за договором № 28/02АВ-1. Вказані договори є самостійними правочинами з різними предметами, умовами та строками виконання. Тому, відсутні підстави вважати, що невиконанні позивачем зобов`язання за договором № 28/02АВ-1 впливають на порядок виконання зобов`язань за договором № 28/02АВ-2, як про це стверджує відповідач.

Стосовно посилань відповідача на передчасність позовних вимог в частині стягнення з нього 59062,64 гривень у зв`язку відсутність підписаного акту усунення недоліків, то суд зазначає наступне.

Дійсно за умовами додаткової угоди від 25.08.2020, обов`язок відповідача сплатити вказану суму грошових коштів виникає після підписання сторонами акту про усунення недоліків, встановлених актом дефектації № 8.

На переконання суду, вчинення відповідачем ряду перешкод виконавцю у доступі до обладнання позбавляє останнього можливості усунути виявлені недоліки, що зафіксовані сторонами у акті дефектації № 8.

Створення відповідачем перешкод позивачу у доступі до обладнання дають підстави стверджувати, що замовник порушив встановлений щодо нього договором обов`язок з надання позивачу доступу на територію замовника для виконання монтажних робіт, що спричинило неможливість виконання позивачем робіт по усуненню недоліків.

Одночасно, суд зауважує, що саме на замовника покладено обов`язок сприяння виконанню усунення недоліків в обсязі та порядку, встановлених договором, що у даному випадку полягає у зобов`язанні останнього надати виконавцю безперешкодний доступ до обладнання.

Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору (частина 2 статті 850 Цивільного кодексу України).

Тож, враховуючи умови укладеного між сторонами договору та змін до нього, а також встановлені судом обставини щодо виконання позивачем монтажних робіт та прийняття їх замовником у повному обсязі, про що зафіксовано у додатковій угоді від 01.10.2019, факт не підписання сторонами акту про усунення недоліків не впливає на обов`язок замовника оплатити прийняті ним роботи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Аналогічний принцип закладено і в п. 6 ст. 3 Цивільного кодексу України.

Наведене дає підстави для висновку, що учасник цивільних правовідносин, реалізуючи свої права та здійснюючі повноваження має діяти добросовісно та розумно, з повагою ставитися до прав та інтересів іншої сторони.

У відносинах, що виникли між сторонами у цій справі, суд вбачає недобросовісну поведінку в діях відповідача, яка полягає в тому, що останньому було достеменно відомо про необхідність позивачу усунути виявлені недоліки. Проте, дійшовши висновку про неналежне виконання позивачем обов`язків за договором № 28/02АВ-1, відповідач самоусунувся від вирішення ситуації, що виникла в межах договору № 28/02АВ-2, та не вчинив будь-яких дій, направлених на врегулювання мирним шляхом спору між сторонами, а навпаки вчиняв дії спрямовані на створення додаткових умов та перешкод щодо надання позивачу доступу для виконання робіт, що суперечить принципу справедливості, добросовісності та розумності у цивільних правовідносинах.

Отже, як вбачається, відповідач своїх зобов`язань не виконав, чим порушив вимоги ч. 2 ст. 193 Господарського кодексу України, якою передбачено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Враховуючи наведені норми чинного законодавства України та обставини справи, суд вважає, що вимога позивача про стягнення з відповідача 159062,64 гривень є обґрунтованою, матеріалами справи підтверджена, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Стосовно доводів відповідача щодо ненадання позивачем доказів ненадходження на його рахунок, які позивач просить суд стягнути, то суд зазначає, що відповідачем не подано доказів на спростування обставин наведених у позовній заяві щодо перерахування останнім на рахунок позивача грошових в розмірі більшому ніж стверджує позивач.

Щодо вимог про стягнення пені та 3% річних.

Позивачем заявлено вимоги про стягнення з відповідача 280000 гривень пені та 459,02 гривень 3% річних розрахованих за період з 01.09.2020 по 26.10.2020.

Базою для нарахування пені та 3% річних позивачем визначена сума у розмірі 100000,00 гривень.

Пунктом 7.3. сторони погодили, що в разі порушення термінів оплати, передбачених даним договором, замовник сплачує підряднику пеню у розмірі 5% від спільної суми простроченої заборгованості за кожен день прострочення від неоплаченої суми договору.

Відповідно до вимог ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з приписами ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України визначено, що штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання зобов`язання.

Відповідно до ст. 253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Тому період обчислення пені починається з наступного дня після дати, в якій зобов`язання з оплати мало бути виконано.

Відповідно до ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язань припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано, якщо інше не встановлено законом або договором.

Положеннями ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У відповідності до положень ст.ст. 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Отже, за приписами Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» розмір пені за прострочку платежу не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Якщо в укладеному сторонами договорі зазначено вищий розмір пені, ніж передбачений у цій нормі, застосуванню підлягає пеня в розмірі згаданої подвійної облікової ставки і, відповідно, якщо розмір пені, встановлений договором, є меншим від подвійної облікової ставки НБУ застосовується розмір пені встановлений договором.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15.05.2018 у справі № 917/889/17 та від 30.01.2019 у справі № 904/631/18.

Як вбачається з наданого позивачем у розрахунку пені не враховано наведених приписів законодавства, оскільки нарахування пені позивачем здійснено у розмірі вищому, ніж встановлено законом. Таким чином, застосуванню підлягає пеня в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України.

Крім того, судом встановлено, що позивачем при визначені періоду нарахувань пені та 3% річних не враховано приписів ст. 253 Цивільного кодексу України, адже за умовами п. 2 додаткової угоди від 25.08.2020 останнім днем виконання відповідачем зобов`язання по оплаті суми боргу у розмірі 100000,00 гривень є 01.09.2020, у зв`язку з чим прострочення настало з наступного дня після дати, в якій зобов`язання мало бути виконано, а саме з 02.09.2020.

Відтак, з урахуванням наведеного вище, судом здійснено власний розрахунок пені та 3% річних та встановлено, що вірно розрахований розмір належних до стягнення з відповідача пені та 3% річних становить 1803,28 гривень та 450,82 гривень відповідно, а відтак вимоги позивача про стягнення з відповідача 280000 гривень пені та 459,02 гривень 3% річних підлягають частковому задоволенню у розмірі встановленому судом.

Відповідач контррозрахунок заявлених позивачем до стягнення пені та 3% річних не надав, доводи позивача в цій частині не спростував.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

А саме суд приймає рішення про стягнення з ТОВ «Енергобудпостачсервіс» на користь ТОВ «Келте» 159062,64 гривень основного боргу, 1803,28 гривень пені, 450,82 гривень 3% річних.

Згідно приписів п. 2 ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сума судового збору у розмірі 2419,75 гривень.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 73-80, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Келте» задовольнити частково.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобудпостачсервіс» (08021, Київська область, Макарівський район, с. Ніжиловичі, вул. Петровського, буд. 126, код 36003446) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Келте» (04080, м. Київ, вул. Корабельна, буд. 6, код 34601249) 159062,64 гривень основного боргу, 1803,28 гривень пені, 450,82 гривень 3% річних та 2419,75 гривень судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення у відповідності до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 частини 1 Розділу XI «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано 19.03.2021.

Суддя Р.М. Колесник