УХВАЛА

м. Київ

18.03.2021Справа № 910/17045/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Стасюка С.В., за участю секретаря судового засідання Цубери Ю.Ю., розглянувши матеріали справи

за позовом Публічного акціонерного товариства "Місто Банк"

до Міністерства юстиції України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Солія"

про визнання протиправним та скасування наказу

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: Бережной Д.С. (ордер серія АА № 1058776 від 03.11.2020).

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Місто Банк" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України № 1810/5 від 29.05.2020 про задоволення скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Солія" та зобов`язання Міністерства юстиції України усунути перешкоди Публічному акціонерному товариству "Місто Банк" у здійсненні належного йому права власності на 92/100 цілісного майнового комплексу виробництва по переробці сої загальною площею 10 355,9 кв. м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд 19.

Позов обґрунтовано необхідністю захисту майнових прав позивача. Позивач вважає, що наказ Міністерства юстиції України № 1810/5 від 29.05.2020 про задоволення скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Солія" призводить до порушення права власності позивача на цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої загальною площею 10 355,9 кв.м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд 19.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2020 позов Публічного акціонерного товариства "Місто Банк" передано на розгляд судді Сіваковій В.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.11.2020 задоволено самовідвід судді Сівакової В.В. від розгляду справи № 910/17045/20 та передано позовну заяву уповноваженій особі для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу справу № 910/17045/20 передано на розгляд судді Стасюку С.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 у справі № 910/17045/20 позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

29.12.2020 до суду представником позивача подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.01.2021 відкрито провадження у справі № 910/17045/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Солія" та призначено підготовче засідання на 18.02.2021.

Представник позивача в судове засідання 18.02.2021 не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 розгляд підготовчого засідання було відкладено на 18.03.2021.

Представник позивача в судове засідання 18.03.2021 повторно не з`явився.

Разом з тим, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Матеріали справи свідчать, що позивач не з`явився у судові засідання, призначені судом на 18.02.2021 та 18.03.2021, не направив у ці засідання представника та не подавав заяв про розгляд справи без його участі.

Про час та дати судових засідань позивач був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Частиною 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення аналогічного змісту містяться у п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, згідно з яким суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду у справі № 910/2344/17 від 16.08.2018, у справі № 910/14047/17 від 04.09.2018.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову Публічного акціонерного товариства "Місто Банк" до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Поряд з цим, суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (частина 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, враховуючи, що суд дійшов висновку залишити позов без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача у засідання без поважних причин, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст. 226, 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Позов Публічного акціонерного товариства "Місто Банк" до Міністерства юстиції України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Солія" про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 18.03.2021 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст складено 19.03.2021

Суддя С. В. Стасюк