РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.03.2021Справа № 916/113/20

За позовом Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради";

до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк";

про стягнення пені у розмірі 48 026,44 грн.

Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Дюбко С.П.

Представники:

Від позивача: не з`явилися;

Від відповідача: не з`явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" звернулось до Господарського суду Одеської області із позовом до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про стягнення пені за період з 20.03.2019 по 20.09.2019 у розмірі 48 026,44 грн.

В обґрунтування позовних вимог "Комунальне підприємство Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору оренди нежитлового приміщення від 17.12.2001 № 1207 щодо повідомлення про переукладання та надіслання орендодавцеві договору страхування, внаслідок чого в нього виникло зобов`язання сплатити пеню в розмірі 1/20 орендної плати з урахуванням індексу інфляції на час сплати за кожний день прострочення, враховуючи день оплати відповідно до підпункту 4.5.4 пункту 4.5 Договору оренди нежитлового приміщення від 17.12.2001 № 1207.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.01.2020 позовну заяву Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" залишено без руху у зв`язку з необхідністю усунути недоліки позовної заяви, а саме доплатити суму судового збору за подання позовної заяви майнового характеру в розмірі 181,00 грн. в десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

30.01.2020 на адресу господарського суду від Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" надійшла квитанція про оплату судового збору в розмірі 181,00 грн. (вх. № 2397/20 від 30.01.2020).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про дату, час і місце проведення судового засідання та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 02.03.2020.

04.03.2020 на адресу Господарського суду Одеської області надійшло клопотання відповідача від 04.03.2020 про передання справи за підсудністю, в якій просить суд позовну заяву майнового характеру КП "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" до АТ КБ "ПриватБанк" про стягнення коштів разом із доданими до неї документами передати за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 30.06.2020 клопотання Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про передання справи за підсудністю від 04.03.2020 (вх. № 5760/20 від 04.03.2020) - задоволено; передано за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Господарського суду міста Києва справу № 916/113/20 за позовом Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" до Акціонерного товариства комерційний Банк "Приватбанк" про стягнення пені за період з 20.03.2019 по 20.09.2019 у розмірі 48 026,44 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2020 справа № 916/113/20 передана для розгляду судді Мандриченку О. В.

Листом Господарського суду міста Києва від 31.07.2020 справу направлено до Південно-західного апеляційного господарського суду у зв`язку з прийняттям апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Одеської області від 30.06.2020.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.11.2020 апеляційну скаргу Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Одеської області від 30.06.2020 у справі № 916/113/20 залишено без змін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2020 прийнято справу № 916/113/20 до свого провадження, призначено судове засідання на 15.12.2020.

У судове засідання 15.12.2020 представники сторін не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.12.2020 року відкладено розгляд справи до 02.02.2020 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2020 року призначено розгляд справи на 02.03.2021 р.

Позивач та відповідач у судове засідання 02.03.2021 р. своїх повноважних представників повторно не направили, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

З огляду на наведене та з урахуванням того, що неявка представників сторін не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ

17.12.2001 року між Комунальним підприємством «Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради» (орендодавець) та AT КБ «ПриватБанк» (орендар), укладено договір оренди нежитлового приміщення №1207 від 17.12.2001 року, відповідно до пункту 1.1 якого, орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нежитлове приміщення друкарні загальною площею 95,0 кв.м., яке знаходиться за адресою: смт.Ширяєве, вул.Леніна, 114-а, залишкова балансова вартість, якого станом на 01.10.2001 року становить 385202 грн. з метою розташування відділення Приватбанку.

Відповідно до п. 4.5 договору орендар несе ризик випадкової загибелі чи пошкодження орендованого майна та повинен застрахувати його на користь орендодавця у порядку, передбаченому чинним законодавством.

Згідно з п. 4.5.1 договору орендар повинен поновлювати договори страхування орендованого майна таким чином, щоб на час закінчення дії попереднього договору страхування наступний вже було укладено.

Відповідно до п. 4.5.3 договору орендар повідомляє орендодавця та власника майна про переукладення договорів страхування протягом тижня після їх переукладання та надсилає їм копії нових договорів страхування.

Згідно з п.п. 4.5.4 договору у разі порушення зобов`язання, передбаченого п.п.4.5.3 п.4.5 розділу 4 «обов`язки орендаря» договору, орендар сплачує пеню у розмірі 1/20 орендної плати з урахуванням індексу інфляції на час сплати за кожний день прострочення, враховуючи день сплати.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги "Комунальне підприємство Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору оренди нежитлового приміщення від 17.12.2001 № 1207 в частині повідомлення про укладання орендарем договору страхування об`єкта оренди у період з 20.03.2019 по 20.09.2019 р., внаслідок чого позивачем на підставі підпункту 4.5.4 пункту 4.5 договору нараховано до стягнення з відповідача 48 026,44 грн. пені.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

За приписами ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

З матеріалів справи вбачається, що разом з відзивом відповідачем було долучено копії договорів добровільного страхування орендованого майна №99-25/0476/2.1.9.2.1.10 від 09.08.2018 та №7-00 від 06.09.2019 р. разом з платіжними дорученнями до них, які підтверджують факт страхування вказаного в позові об`єкту нерухомості у період з 20.09.2018 по 19.09.2020 р.

Як встановлено ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В порядку, передбаченому ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За результатом дослідження зібраних у матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку про недоведеність доводів і тверджень позивача про те, що орендарем були порушенні договірні зобов`язання в частині страхування об`єкта оренди в спірний період, а тому у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог Комунального підприємства "Ширяївська друкарня Ширяївської селищної ради" про стягнення з Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" пені за період з 20.03.2019 по 20.09.2019 у розмірі 48 026,44 грн.

Щодо поданої відповідачем заяви про застосування строку позовної давності суд відзначає наступне.

За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

З огляду на те, що судом було встановлено відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача в даній справі, заява відповідача про застосування строку позовної давності судом по суті не розглядалася.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 129 ГПК України судові витрати у справі покладаються на позивача зважаючи на відмову у позові.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду відповідно до п. 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України подається до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом 20 (двадцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 23.03.2021

Суддя О.В. Мандриченко