ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2021 справа № 914/128/19

Господарський суд Львівської області у складі судді Гоменюк З.П., при секретарі судового засідання Юрків М.Г., розглянув матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест», м.Бахмут

до відповідача Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м.Львів

про стягнення 895217,19 грн

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м.Львів

до відповідача за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест», м.Бахмут

про зобов`язання здійснити заміну поставленого товару неналежної якості та стягнення штрафних санкцій в розмірі 143916 грн

за участю представників:

від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом): не з`явився;

від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом): не з`явився

Обставини розгляду справи.

На розгляд господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест» до Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» про стягнення 869315,72 грн заборгованості за поставлений товар.

Ухвалою суду від 13.02.2019 р. відкрито провадження у даній справі, підготовче засідання призначено на 11.03.2019 р., встановлено відповідачу строк у 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позов.

Ухвалою суду від 11.03.2019 р. підготовче засідання відкладено на 08.04.2019 р.

Також 11.03.2019 року, тобто в межах строку для подання відзиву, відповідачем подано зустрічну позовну заяву з вимогою про заміну поставленого товару неналежної якості та стягнення штрафних санкцій в розмірі 143916 грн.

Ухвалою від 13.03.2019 р. зустрічну позовну заяву залишено без руху, встановлено заявнику 5-денний строк на виправлення допущених недоліків.

Ухвалою суду від 20.03.2019 р. прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест» про заміну поставленого товару неналежної якості та стягнення штрафних санкцій в розмірі 143916 грн, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом, підготовче засідання призначено на 08.04.2019 р.

Ухвалою суду від 08.04.2019 р. прийнято подану позивачем за первісним позовом заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач за первісним позовом просив суд стягнути з відповідача за первісним позовом 895217,19 грн, продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів з наступного дня після закінчення шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі для вирішення спору, підготовче засідання відкладено на 20.05.2019 р.

В судовому засіданні 20.05.2019 р. оголошено перерву до 22.05.2019 р.

Ухвалою суду від 22.05.2019 р. відмовлено в задоволенні клопотання ТзОВ «Енергоінвест» про закриття провадження; задоволено клопотання АТ «ДТЕК Західенерго» про призначення судової експертизи; призначено у справі №914/128/19 судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України; для вирішення експерту поставлено наступні питання: чи має поставлений за договором №1404-ЗЭ-БуТЭС про закупівлю товару від 24.05.2017 р. товар недоліки (дефекти)? Якщо має, то які? які причини виникнення наявних у товару недоліків (дефектів)? чи є причиною появи недоліків (дефектів) товару помилки у технічній документації, розробленій і затвердженій працівниками (інженерами) АТ «ДТЕК Західенерго», а саме: кресленні №8462.00, що зазначене у специфікації до договору №1404-ЗЭ-БуТЗС про закупівлю товару від 24.05.2017р.? коли виникли наявні недоліки (дефекти) товару до чи після передачі товару покупцю? чи було дотримано продавцем технологію виготовлення товару? чи належної якості матеріали (сировина) використовувались продавцем для виготовлення товару? чи дозволяють наявні недоліки (дефекти) товару його безпечне цільове використання?; на час проведення судової експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвалою суду від 18.11.2019 р. поновлено провадження у справі, призначено засідання суду для розгляду клопотання експертів про надання додаткових матеріалів на 27.11.2019 р., зобов`язано учасників справи в строк до 25.11.2019 р. надати суду додаткові матеріали, необхідні для проведення судової експертизи: креслення №1-S 2363262-&, креслення ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК, на які є посилання у п.6 креслення №8462.00 виготовлене ВРППР БТЕС та п.1 Технічних вимог на виготовлення та поставку робочого колеса димососа типу RSM-2500.

Ухвалою суду від 27.11.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 27.11.2019 р., відкладено засідання суду для розгляду клопотання експертів про надання додаткових матеріалів на 09.12.2019 р. та зобов`язано учасників справи в строк до 09.12.2019 р. надати суду додаткові матеріали, необхідні для проведення судової експертизи.

Ухвалою суду від 09.12.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання від 09.12.2019 р., відкладено засідання суду для розгляду клопотання експертів про надання додаткових матеріалів на 23.12.2019 р. та зобов`язано учасників справи в строк до 23.12.2019 р. надати суду додаткові матеріали, необхідні для проведення судової експертизи.

Ухвалою суду від 23.12.2019 р. постановлено направити судовим експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України додаткові матеріали, отримані судом на виконання їхнього клопотання (копії креслення №1-S 2363262-& та креслення ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК), для продовження проведення призначеної ухвалою суду від 22.05.2019 р. судової товарознавчої експертизи; на час проведення судової експертизи провадження у справі зупинити.

03.06.2020 р. на адресу суду разом з супровідним листом №3003/3004 від 29.05.2020 р. надійшли акт здачі-приймання висновку експертів, висновок експертів за результатами проведеної комплексної комісійної судової інженерно-технічної та товарознавчої експертиз, а також матеріали справи №914/128/19.

Ухвалою суду від 15.06.2020 р. поновлено провадження у справі, підготовче засідання призначено на 06.07.2020 р.

Ухвалою суду від 06.07.2020 р., занесеною до протоколу судового засідання від 06.07.2020 р., підготовче засідання відкладено на 06.08.2020 р.

Ухвалою суду від 06.08.2020 р. задоволено клопотання Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» про виклик експертів для надання роз`яснень, викликано в судове засідання експертів Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Грицишина П.М., Щукіна О.Ю., Гловацького І.О. для надання усних пояснень щодо їхнього висновку, підготовче засідання відкладено на 27.08.2020 р.

В судовому засіданні експерти Гловацький І.О. та Щукін О.Ю. 27.08.2020р., які з`явились на виклик суду, відповідали на питання суду та представників сторін щодо обставин проведеного експертного дослідження та змісту складеного ними висновку.

В судовому засіданні 27.08.2020 р. оголошено перерву до 01.10.2020 р.

30.09.2020 р. відповідач (позивач за зустрічним позовом) подав пояснення щодо експертного висновку (вх.№28294/20), в яких вказав, що вважає висновки експертизи суперечливими та неповними з підстав суперечності висновку експертів іншим матеріалам справи, а також порушення принципу об`єктивності та повноти дослідження, у зв`язку з чим просив суд не приймати експертний висновок в якості належного та допустимого доказу у справі.

Ухвалою суду від 01.10.2020 р., занесеною до протоколу судового засідання від 01.10.2020 р., закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.10.2020 р.

23.10.2020 р. від позивача (відповідача за зустрічним позовом) надійшло клопотання (вх.№30724/20) про відкладення розгляду справи у зв`язку із захворюванням його представника коронавірусною хворобою COVID-19, що підтверджується доданою до клопотання копією результатів аналізу.

В судове засідання 29.10.2020 р. сторони явку представників не забезпечили.

Ухвалою суду від 29.10.2020 р., занесеною до протоколу судового засідання від 29.10.2020 р., судове засідання з розгляду справи по суті відкладено на 23.11.2020 р.

В судове засідання 23.11.2020 р. з`явився представник позивача (відповідача за зустрічним позовом), який виступив з вступним словом та надав усні пояснення, просив суд первісний позов задоволити, а в задоволенні зустрічного відмовити. В судовому засіданні суд також безпосередньо досліджував докази та заслуховував пояснення учасника справи з приводу доказів.

У зв`язку з неможливістю вирішити спір в даному судовому засіданні ухвалою, ухвалою суду від 23.11.2020 р., занесеною до протоколу судового засідання від 23.11.2020 р., судове засідання з розгляду справи по суті відкладено на 10.12.2020 р.

Судове засідання 10.12.2020 р. не відбулося через тимчасову втрату працездатності суддею Гоменюк З.П. в період з 07.12.2020 р. по 11.12.2020 р. включно.

В перший робочий день після закінчення тимчасової непрацездатності судді Гоменюк З.П., тобто 14.12.2020 р., суд ухвалою призначив судове засідання з розгляду справи по суті на 04.01.2021 р. та визнав явку представників учасників справи в судове засідання необов`язковою.

В судове засідання з розгляду справи по суті 04.01.2021 р. сторони явку представників не забезпечили.

Відправлення на адреси сторін ухвали суду про призначення судового засідання з розгляду справи по суті від 14.12.2020 р. підтверджується списком рекомендованих листів №1216 та списком згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів №2024 від 23.12.2020 р. (штрихкодові ідентифікатори поштового відправлення 405 та 413 відповідно). Як вбачається з інформації на веб-сайті АТ «Укрпошта», поштове відправлення, адресоване позивачеві (відповідачеві за зустрічним позовом), було вручено 29.12.2020 р., а поштове відправлення, адресоване відповідачеві (позивачеві за зустрічним позовом), 28.12.2020 р.

04.01.2021 р. від позивача (відповідача за зустрічним позовом) надійшло клопотання (вх.№3/21), в якому зазначено, що у ТзОВ «Енергоінвест» відсутня можливість забезпечити явку свого уповноваженого представника в судове засідання 04.01.2021 р., адже копія ухвали надійшла на адресу товариства 29.12.2020 р., тобто судом повідомлено про наступне судове засідання не заздалегідь, що унеможливлює присутність представника товариства, який знаходиться у м.Рівне та доїзд якого потребує значного часу. У клопотанні заявник також звернув увагу на те, що попередні два засідання були відкладені без будь-яких клопотань іншої сторони та за відсутності необхідності у відкладенні, а у попереднє судове засідання представник ТзОВ «Енергоінвест» прибув вчасно, проте засідання не відбулося через перебування головуючого судді на лікарняному, про що працівники апарату суду не повідомили завчасно. З огляду на наведене, заявник просив суд відкласти судове засідання на іншу дату.

Стосовно цього клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідності витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження (ч.2 вказаної статті).

Суд звертає увагу позивача (відповідача за зустрічним позовом) на те, що перше судове засідання з розгляду справи по суті було відкладено саме за його клопотанням, а друге у зв`язку з неможливістю вирішити спір по суті в даному судовому засіданні. Призначене на 10.12.2020 р. судове засідання не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, що є обставиною, яку було неможливо передбачити при визначенні дати цього судового засідання. Більш того, тривалість тимчасової непрацездатності судді та точна дата її припинення, безсумнівно, не могли бути відомі заздалегідь і працівникам апарату суду для вчасного повідомлення учасника справи про те, що призначене судове засідання не відбудеться.

Призначення судового засідання на 04.01.2021 р. було зумовлене наперед відомим посиленням карантинних заходів на території України з 08.01.2021 р. до 24.01.2021 р. включно, а учасник справи мав достатньо часу для забезпечення явки представника в судове засідання і, за бажанням, представник був вправі брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції як у приміщенні іншого суду, так і поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису, тобто взяти особисту участь в розгляді справи, не вчиняючи жодних дій, необхідних для прибуття до Господарського суду Львівської області.

При цьому, явка сторін в судове засідання не визнавалася обов`язковою, що вбачається з ухвали від 14.12.2020 р., а суд вважає, що наявних у справі матеріалів, які були подані сторонами, достатньо для вирішення спору по суті.

За наведених обставин, в задоволенні клопотання позивача (відповідача за зустрічним позовом) слід відмовити.

Дослідивши наявні у справі докази, врахувавши, що сторони були своєчасно та належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, суд дійшов висновку про необхідність прийняття рішення у справі та вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення.

В судовому засіданні 04.01.2021 р. після повернення з нарадчої кімнати судом повідомлено про складення вступної та резолютивної частини рішення.

Суть спору та правова позиція учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач (відповідач за зустрічним позовом) зазначив, що між сторонами було укладено договір про закупівлю товару, відповідно до умов якого позивач (відповідач за зустрічним позовом) поставив відповідачу обумовлений товар на загальну суму 719580 грн, а відповідач (позивач за зустрічним позовом) порушив свої зобов`язання, не оплативши його.

У зв`язку з цим, позивач (відповідач за зустрічним позовом) в позовній заяві просив суд стягнути з відповідача (позивача за зустрічним позовом) 719580 грн боргу, 35979 грн неустойки, 85486,10 грн інфляційних збитків та 28270,62 грн 3% річних, а у поданій ним та прийнятій судом заяві про збільшення позовних вимог 719580 грн вартості неоплаченого товару, 35979грн пені, 111387,57 грн інфляційних нарахувань та 28270,62 грн 3% річних.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) заперечив проти первісних позовних вимог, пояснив, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) здійснив поставку товару неналежної якості, недоліки якого не дозволяють його використання за цільовим призначенням, про що було складено акт вхідного контролю продукції по кількості та якості і вчасно повідомлено останнього, а згодом сторони спільно склали акт вхідного контролю, в якому було повторно зафіксовано наявність дефектів поставленої продукції та вказано на необхідність її повернення.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) вважає причиною виникнення виявлених недоліків порушення технології виготовлення та/або використання неякісних складових товару і переконаний, що, оскільки він відмовився від неякісного товару, то не повинен сплачувати його вартість.

В поданому зустрічному позові відповідач (позивач за зустрічним позовом) вказав, що якісні характеристики товару не відповідають умовам креслення 8462.00, посилання на яке є у специфікації договору, і технічним вимогам на виготовлення та поставку, а внаслідок проведення спільного вхідного контролю позивач (відповідач за зустрічним позовом) був обізнаний про існування недоліків поставленого товару і обов`язок провести його заміну.

В зустрічному позові відповідач (позивач за зустрічним позовом) просив суд зобов`язати позивача (відповідача за зустрічним позовом) здійснити заміну неякісного товару відповідно до умов договору та стягнути з нього 143916 грн штрафу, що дорівнює 20% від вартості товару, стосовно якого порушено вимоги по його якості.

Заперечуючи проти можливості задоволення зустрічного позову, позивач (відповідач за зустрічним позовом) довів до відома суду, що він в повному обсязі виконав свої зобов`язання за договором, зокрема, поставивши покупцеві новий товар, який не мав недоліків, був комплектним і відповідав умовам договору та законодавству України, а його якість відповідала вимогам діючих стандартів, технічних умов, умовам, визначеним у специфікації та підтверджувалася сертифікатом якості.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) звернув увагу суду на те, що він передав відповідачеві (позивачеві за зустрічним позовом) товар та усі необхідні супроводжуючі документи, що чітко передбачені умовами укладеного правочину, вимоги ж до якості товару були визначені самим покупцем і виготовлення товару було здійснено у відповідності до креслення, яке він надав, при цьому безпідставним є посилання відповідача (позивача за зустрічним позовом) на технічні вимоги, з огляду на те, що такі не передавались до початку виробництва товару, а будь-які згадки про них у договорі відсутні.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) зазначив, що його представниками було сформульовано особливу думку щодо акту спільного вхідного контролю, згідно з якою вказані у акті дефекти продукції викликані помилкою проектування, але ніяк не порушенням технології виготовлення, і для усунення цих дефектів необхідно переглянути конструкцію та внести зміни в креслення. За посиланням позивача (відповідача за зустрічним позовом), те, що виключною причиною появи дефектів товару є помилки в технічній документації наданому покупцем кресленні 8462.00 підтверджується також і висновком ДП «Дослідне конструкторсько-технологічне бюро Інституту електрозварювання імені Є.О. Патона Національної академії наук України», наданим на замовлення позивача (відповідача за зустрічним позовом).

Як заявив позивач (відповідач за зустрічним позовом), згодом йому стало відомо, що згадане креслення для виробництва товару не було розроблене чи узгоджене із заводом-виробником цього обладнання чи іншою організацією, яка має право на таке узгодження чи розробку, а виконане покупцем, який не володіє необхідною для цього компетенцією.

На переконання позивача (відповідача за зустрічним позовом), заміна товару на якісний, як вимагається у зустрічному позові, є неможливою шляхом виготовлення нового товару згідно з вимогами технічної документації (креслення 8462.00), оскільки це неминуче призведе до одержання такого ж самого результату.

На додаток, позивач (відповідач за зустрічним позовом) ствердив, що відповідач (позивач за зустрічним позовом) порушив умови договору в частині строків повідомлення про наявність зауважень щодо якості товару, направивши повідомлення про наявність зауважень поза межами передбаченого для цього десятиденного строку з моменту отримання товару.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом), спростовуючи вищенаведене, послався на те, що відлік десятиденного строку інформування постачальника про неналежну якість товару починається не раніше дати проведення вхідного контролю, що випливає зі змісту відповідного пункту договору, а також на те, що згідно з Інструкцією про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю №П-7, застосування якої погоджено сторонами, приймання продукції за якістю здійснюється протягом 20 днів після її надходження на склад покупця, відтак повідомлення про наявність зауважень щодо якості товару було направлено вчасно.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) зазначив, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) висловлював суперечливі твердження, спочатку зазначаючи, що поставлений товар був комплектним та якісним, не мав недоліків, дефектів і відповідав умовам договору та законодавства, а потім вказуючи, що він апріорі не міг бути якісно виготовленим у зв`язку з помилкою в технічній документації.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) вважає незрозумілим те, чому позивач (відповідач за зустрічним позовом) під час укладення договору, виготовлення, поставки товару не вбачав жодних помилок в технічній документації та запевняв в належній якості товару, про що свідчать, зокрема, такі складені та надані ним при поставці документи як висновок, акт візуального та вимірювального контролю, сертифікат якості, а після отримання від покупця повідомлення про неналежну якість товару відразу почав посилатись на неможливість виготовлення якісного товару з вини самого покупця.

Також відповідач (позивач за зустрічним позовом) звернув увагу суду на те, що висновок ДП «Дослідне конструкторсько-технологічне бюро Інституту електрозварювання імені Є.О. Патона Національної академії наук України», яким позивач (відповідач за зустрічним позовом) обґрунтовує твердження про те, що виключною причиною появи дефектів товару є помилки в наданій технічній документації, не може вважатися належним доказом, оскільки він: зроблений без огляду дефектного товару, без запрошення та участі представників покупця; не досліджував дотримання технології виробництва поставленого товару його виробником; не досліджував та не пояснював фактів нерівномірної наплавки лопаток робочих коліс та наявність виступів (наварів) на робочій поверхні лопаток; не затверджений самим позивачем (відповідачем за зустрічним позовом); не містить дату його складання; складений особами, компетентність яких не підтверджена жодним документом. До того ж, як зазначив відповідач (позивач за зустрічним позовом), згаданий документ взагалі не містить висновків про виключну причину появи дефектів, натомість він містить застереження, згідно якого обов`язковою умовою запобігання утворенню недопустимих тріщин у твердосплавному металі, наплавленому на лопатки, є строге дотримання технології наплавлення та навчання зварювальника особливостям наплавлення на лопатки такого металу.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) також ствердив, що висновки судової експертизи, яка була призначена за його клопотанням ухвалою суду, є суперечливими і неповними з підстав невідповідності висновку іншим матеріалам справи, а також порушення принципу об`єктивності та повноти дослідження, у зв`язку з чим просив суд не розцінювати експертний висновок як належний та допустимий доказ у справі.

Так, відповідач (позивач за зустрічним позовом) посилався на те, що висновок експертів вказує на відсутність дефектів (недоліків) продукції, проте це твердження суперечить таким документам як висновок Інституту Патона НАН України, акти вхідного контролю продукції та особлива думка до акту, що надавались до матеріалів справи обома сторонами, котрі, як він стверджує, не заперечують факт наявності недоліків (дефектів) продукції, не погоджуючись лише в питанні причини утворення недоліків (помилка проектування або неналежна якість матеріалів/виконання робіт). Відповідач (позивач за зустрічним позовом) вважав, що експерти безпідставно не дослідили Технічні умови 34-38-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт», що призвело до прийняття хибного висновку про відсутність недоліків продукції та дотримання технології виробництва, і помилково дійшовши внаслідок здійснення неповного дослідження висновку про відсутність недоліків продукції, експерти вирішили не досліджувати інші питання експертизи (причини та час виникнення недоліків), які є принциповими при вирішенні даної судової справи.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) зазначив, що при розгляді питання якості деталей і матеріалів, які використовувались для виготовлення продукції, експерти не провели жодного дослідження використаних про виробництві продукції матеріалів, їх походження та якості, а все експертне дослідження полягало виключно у посиланні на оформлений самим же позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) сертифікат якості, невідповідність продукції якому була зазначена в акті вхідного контролю продукції.

Крім того, відповідач (позивач за зустрічним позовом) вважав необгрунтованим непроведення експертами досліджень щодо безпечності цільового використання продукції через необхідність проведення випробувань в натурних або лабораторних умовах, що може призвести до руйнування виробу, та звернув увагу суду на те, що, по-перше, саме для встановлення безпечності цільового використання продукції і призначалась експертиза та її вартість враховувала дослідження цього питання, а по-друге, незрозумілими є причини, з яких могла б статися руйнація виробу, якщо продукція, за висновками експертів, не має недоліків.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, повно та об`єктивно дослідивши докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

У зустрічному позові Акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» посилалося на технічні вимоги на виготовлення та поставку робочого колеса, копію яких додано до зустрічного позову.

Так, 04.05.2017 р. головним інженером ДТЕК БурштинськаТЕС затверджено технічні вимоги на виготовлення та поставку робочого колеса димососа типу RSM-2500 на ДТЕК БТЕС у 2017 р.

В п.1 технічних вимог зазначено найменування предмету закупівлі: робоче колесо димососа типу RSM-2500х3 виготовлене відповідно до наданих креслень №№8462.00, 8462.01, 8462.01.01, 8462.01.02, 8462.01.03, 8462.01.04, 8462.01.05, 8462.02, 8462.02.01, 8462.02.02, 8462.02.03, 8462.02.04, 8462.02.05, 8462.03, 8462.04, 8462.05, 8462.06, наплавку лопаток потрібно виконати відповідно до креслення № 8462.07.

У п.2 та п.3 технічних вимог передбачено такі вимоги до продукції, що поставляється, та матеріалу, з якого виготовлюються деталі робочих коліс: продукція повинна бути новою, виробництва 2017 рр., без механічних пошкоджень і слідів корозії (пп.2.1.); обов`язкова наявність технічного паспорту чи сертифікату якості заводу-виробника, який надається разом з продукцією, підтверджує геометричні розміри, твердість, хімічний склад металу та містить креслення деталі, сертифікат якості на матеріал, з якої виготовлена деталь, та гарантійні зобов`язання (пп.2.2.); термін дії гарантії 2000 годин після вводу запчастин в експлуатацію, але не більше ніж 18 місяців з моменту постачання їх на склад ТЕС «ДТЕК-Енерго» (пп.2.3.); транспортування, зберігання готових виробів відповідно технічної документації виробника (пп.2.4.); марка матеріалу згідно з кресленням (пп.3.1.).

Пункт 4 технічних вимог стосується вхідного контролю продукції замовником.

24.05.2017 р. між Публічним акціонерним товариством «ДТЕК «Західенерго» (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест»» (постачальник) було укладено договір №1404-ЗЭ-БуТЭС, який, відповідно до п.11.1. договору, набирає чинності з дня його підписання обома сторонами і діє до 31.12.2017 р., а в частині проведення розрахунків до повного виконання сторонами своїх грошових зобов`язань.

За умовами п.1.1. договору, постачальник зобов`язується поставити покупцю товар, зазначений в специфікації, а покупець прийняти і оплатити такий товар, код згідно УКТ ЗЕД: 8483, код ДК 021-2015: 44440000-6 вальниці (далі «товар»), 2017 року виготовлення, в кількості, комплектності, асортименті та за ціною згідно зі специфікацією. Також в п.1.1. договору викладено специфікацію щодо товару загальною вартістю 719580 грн з ПДВ з зазначенням в ній відомостей щодо: найменування товару робоче колесо димососа типу RSM-2500х3, виробника товару ТзОВ «Енергоінвест», м.Бахмут, вимог до якості та комплектності товару (ГОСТ, ДСТУ, ТУ, креслення тощо) кр. 8462.00, кількості та одиниць виміру 2 шт., ціни за одиницю (грн без ПДВ) 299825, суми (грн) 599650.

У п.1.2. договору вказано, що товар повинен бути новим, а в п.1.3. що вантажоодержувачем товару є ДТЕК Бурштинська ТЕС.

Постачальник повинен поставити покупцю товар, якість якого відповідає вимогам діючих стандартів, технічних умов, умовам, визначеним у специфікації (п.1.1 цього договору) та підтверджується сертифікатом якості (паспорт якості) або іншим документом заводу-виробника, що підтверджує якість товару та направляється покупцю одночасно з товаром, що поставляється (п.2.1. договору).

Згідно з п.2.2. договору, приймання товару здійснюється сторонами відповідно до «Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за кількістю», затвердженої постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 15.06.1965 р. №П-6 (із змінами та доповненнями) і «Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю», затвердженої постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 р. №П-7 (із змінами і доповненнями), в частині, що не суперечить умовам договору.

За умовами п.2.3. договору, постачальник підтверджує, що поставлений товар не матиме недоліків, дефектів і відповідає умовам договору та законодавству України.

Згідно з п.2.4. договору, покупець повідомляє постачальника про невідповідність отриманого товару за кількістю протягом 24 (двадцяти чотирьох) годин, за якістю протягом 10 (десяти) календарних днів з дати поставки товару і проведення вхідного контролю, з оформленням документів відповідно до законодавства України та внутрішніх документів покупця.

На товар встановлюється гарантійний строк 2000 годин з дати введення в експлуатацію, але не більше 18 місяців з моменту поставки на склад (п.2.5 договору).

Як встановлено у п.2.6. договору, постачальник зобов`язаний за свій рахунок усунути дефекти/недоліки, виявлені протягом строку на товар, вказаного у п.2.5. цього договору, або замінити неякісний товар якісним, якщо не доведе, що дефекти/недоліки виникли в результаті порушення покупцем правил експлуатації товару чи його зберігання.

Відповідно до п.2.6.3. договору, усунення дефектів/недоліків чи заміна товару здійснюється протягом 14 календарних днів з дня одержання постачальником письмового повідомлення покупця про виявлені дефекти/недоліки, якщо інший строк не встановлений стандартами, технічними умовами чи іншою нормативною документацією, що встановлює вимоги до якості товару.

Пунктом 2.10. договору передбачено, що у разі поставки постачальником некомплектного товару покупець має право вимагати від постачальника доукомплектування товару протягом 14 календарних днів з дня направлення покупцем відповідної письмової вимоги, а у випадку поставки неякісного товару постачальник зобов`язаний провести заміну товару за свій рахунок протягом 14 (чотирнадцяти) календарних днів з моменту отримання повідомлення покупця. Якщо постачальник у строк, встановлений у цьому пункті договору не доукомплектував товар, а у випадку поставки неякісного товару не провів за свій рахунок та у вказаний у цьому договорі строк його заміну на якісний, покупець має право за своїм вибором: вимагати заміни некомплектного товару на комплектний; відмовитися від товару (партії товару), вимагати повернення сплаченої грошової суми за недоукомплектований або неякісний товар протягом 10 (десяти) календарних днів з дати відправлення письмової вимоги постачальнику. Для виконання умов цього договору сторони домовились, що неякісний товар це товар неналежної якості, що поставлений постачальником покупцю по цьому договору, який не відповідає за своїми властивостями вимогам, встановленим у специфікації (п.1.1. цього договору) та п.2.1. цього договору, не відповідає прийнятим нормам і стандартам, товар неналежної якості, який покупець не може використовувати в повній мірі за прямим його призначенням під час експлуатації та/або у своїй господарській діяльності.

Сума цього договору становить: 719580 грн, у тому числі ПДВ 20% 119930 грн (п.3.2. договору)

За умовами п.4.1. договору, розрахунки проводяться шляхом оплати покупцем поставленого покупцю товару протягом 5 (п`яти) робочих днів з 60 (шістдесятого) календарного дня з дати поставки відповідного товару на підставі отриманого покупцем рахунку та за умови надання постачальником належним чином оформленої податкової накладної, а також документів, передбачених розділом 5 цього договору.

Відповідно до п.4.2. договору, на дату виникнення податкових зобов`язань (або підстав для їх коригування відповідно до податкового кодексу України) постачальник складає податкову накладну (розрахунок коригування до податкової накладної) в електронній формі. реєстрація податкових накладних та розрахунків коригувань до них у випадках, передбачених законодавством, здійснюється постачальником протягом 3-х календарних днів з дати виникнення податкових зобов`язань (підстав для їх коригування відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно з п.4.3. договору, покупець вправі затримати оплату за товар за настання будь-якої з наступних обставин: при неподанні і/або несвоєчасному поданні постачальником покупцю оригіналів рахунків, податкових накладних, а також інших документів, надання та/або передача яких постачальником є обов`язковою в силу договору; у випадку, якщо сторонами не будуть підписані документи, передбачені цим договором та підписання яких є підставою для здійснення оплати за договором, при цьому покупець не несе відповідальності за таку затримку.

Поставка товару буде виконуватися на умовах DDP згідно з Правилами «Інкотермс» у редакції 2010 р. у місце призначення поставки товару: ДТЕК Бурштинська ТЕС (п.5.2. договору).

Як встановлено в п.5.5. договору, товар вважається поставленим покупцю з дати підписання сторонами видаткових накладних (дата поставки товару).

Згідно з п.5.6. договору, право власності на товар, усі ризики втрати або пошкодження товару, переходять від постачальника до покупця з дати поставки товару.

Відповідно до п.5.7. договору, при поставці товару автомобільним транспортом постачальник надає покупцю одночасно з товаром, що поставляється, видаткову накладну на товар, що поставляється, товарно-транспортну накладну, сертифікат відповідності (якщо товар підлягає обов`язковій сертифікації), технічну документацію, зокрема, сертифікат (або паспорт) якості заводу-виготовлювача на кожну партію товару та/або паспорт на товар (одиницю товару). Всі первинні документи до цього договору повинні бути складені з зазначенням коду УКТ ЗЕД/ ДКПП.

За умовами п.5.12. договору, зобов`язання постачальника вважаються виконаними з моменту передачі товару в розпорядження покупця в місці призначення поставки, що вказане у п.5.2. цього договору, в асортименті, кількості, у строки, з якісними характеристиками, узгодженими сторонами у специфікації (п.1.1. цього договору) з обов`язковим підписанням документів зазначених в пункті 5.5. договору. Зобов`язання покупця вважаються виконаними з моменту прийняття і оплати поставленого товару (дата списання грошових коштів з рахунку покупця).

У разі поставки неякісного та/або некомплектного товару з постачальника стягується штраф у розмірі 20 (двадцяти) відсотків суми неякісного та/або некомплектного товару за кожен випадок такого порушення (п.7.4. договору).

Відповідно до п.7.9. договору, якщо постачальником поставлений неякісний/некомплектний товар або протягом строку, вказаного у п.2.5. цього договору виявлені дефекти, недоліки або пошкодження в товарі, які не були усунуті у порядку, визначеному в розділі 2 цього договору та/або постачальником були порушені зобов`язання по цьому договору до моменту повного розрахунку покупцем за поставлений товар, покупець має право у безспірному порядку за рахунок суми, вказаної у п.3.2. цього договору, утримати грошові кошти в рахунок компенсації вартості усунення недоліків, дефектів, пошкоджень у товарі, виплати штрафних санкцій, нарахованих за неналежне виконання та/або невиконання постачальником зобов`язань по цьому договору (п.п.7.2. 7.4. та 7.7. цього договору), які не були іншим чином компенсовані постачальником, на що останній, підписавши цей договір, дає свою згоду.

У разі прострочення оплати товару, покупець, за письмовою вимогою постачальника, сплачує постачальнику неустойку у вигляді пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожен день прострочення оплати від вартості невчасно оплаченого товару, однак не більше 5% від вартості невчасно оплаченого товару (п.7.14. договору).

За умовами п.12.8. договору, усі повідомлення, будь-яке листування тощо за цим договором будуть вважатися зробленими належним чином, якщо вони письмово оформлені та надіслані відповідним листом (рекомендований лист, цінний лист з описом вкладення, передача листа посильним). У будь-якому разі покупець вважається повідомленим з моменту фактичного отримання листа, а постачальник з моменту направлення покупцем відповідного листа (передання до поштового відділення зв`язку та отримання фіскального чеку; поставлення на копії документа будь-якої відмітки, що свідчить про його отримання постачальником).

У кресленні №8462.00 ВРППР БТЕС «Колесо робоче RSM-2500 (без ступиці)» зазначено таке: у пункті 1 допустиме відхилення по масі протилежних лопаток не більше 30 гр, у пункті 2 зварні шви за ГОСТ 14771-76, у пункті 3 лопатки та зварні шви приварювання лопаток поз.1,2 і накладок поз.3 захистити твердосплавними наплавками за ГОСТ 26101-81 твердістю не менше НRС 50ч52, в пункті 4 маса захисного наплавленого металу не повинна перевищувати 10% ваги колеса, в пункті 5 наплавку лопаток виконати згідно креслення 8462.07, в пункті 6 креслення колеса виконано на основі креслень №1-S 2363262-&, креслення ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК та натурних замірів існуючих коліс, в пункті 7 розміри довідкові.

Креслення №8462.00 посилається на креслення №8462.01 «Лопатка права» (№8462.01.01, №8462.01.02, №8462.01.03, №8462.01.04, №8462.01.05), №8462.02 «Лопатка ліва» (№8462.02.01, №8462.02.02, №8462.02.03, №8462.02.04, №8462.02.05), №8462.03 «Накладка», №8462.04 «Диск», №8462.05 «Конус», №8462.06 «Обід», №8462.07 «Креслення наплавки лопаток колеса RSM-2500х3».

У кресленнях зазначено розміри відповідних деталей, вимоги до металу, з якого вони виготовляються, інші необхідні для їх виготовлення дані тощо.

У кресленні №8462.07 «Креслення наплавки лопаток колеса RSM-2500х3» вказано, що площа наплавки пари лопаток F= 0,7 м2.

За результатами контролю, проведеного 16.06.2017 р. щодо найменування вузла колесо робоче RSM-2500, схеми (формуляру) № 8462.00, складено висновок №17 про те, що стосовно коліс №1 та №2 дефектів не виявлено.

07.07.2017 р. представниками постачальника підписано акт №54 візуального та/або вимірювального контролю, в якому зазначено про проведення візуального контролю 2 штук колеса робочого RSM-2500, кресл.8462.00 згідно з ГОСТ 23479-79, при якому дефектів з характеристиками, що перевищують допустимі норми, не виявлено, і за результатами якого з`єднання коліс визнані придатними.

Сертифікат якості №1220717 надано Товариством з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест» на виготовлене 06.07.2017 р. колесо робоче RSM-2500 у кількості 2 шт. замовника Бурштинська ТЕС, кресл.№8462.00. У сертифікаті зазначено відомості щодо деталей і матеріалів: коліс робочих кількістю 2 шт з зазначенням сортаменту, марок сталі, ГОСТ і номерів сертифікатів та зварювальних матеріалів з зазначенням ГОСТ і номерів сертифікатів.

Також у сертифікаті вказано дані про контроль: його види (вимірювальний, візуальний зварювальних швів, УЗК зварювальних швів), П.І.Б. контролера, оцінку (відповідає, придатні, відповідає), номери висновків (, №54, №17) та дані про зварювальника (його П.І.Б. і номер посвідчення).

Відповідно до сертифікату якості, вказана в ньому продукція відповідає вимогам креслення №8462.00 і визнана придатною.

Як вбачається з видаткової накладної №91 від 07.07.2017 р., покупцеві було поставлено два робочих колеса димососа RSM-2500х3, кресл.8462.00 на загальну суму 719580 грн з ПДВ.

Від покупця поставлений товар отримав ОСОБА_1 за нарядом на отримання ТМЦ №000001291 від 04.07.2017 р.

ТзОВ «Енергоінвест» виписало для ПАТ «ДТЕК Західенерго» рахунок №83 від 07.07.2017 р. на суму 719580 грн з ПДВ.

У товарно-транспортній накладній №00568 від 07.07.2017 р. відображено інформацію про здійснене перевезення двох робочих коліс димососа RSM-2500х3, кресл.8462.00 на загальну суму 719580 грн з ПДВ з супровідними документами на вантаж ТТН, сертифікати, ВН №91 від 07.07.2017 р., рахунок-83 від 07.07.2017 р. з пункту навантаження: м.Бахмут, вул.Героїв Праці, 19 до пункту розвантаження: м.Бурштин. Замовником, вантажовідправником та перевізником в накладній вказано ТзОВ «Енергоінвест», а вантажоодержувачем Бурштинська ТЕС ПАТ «ДТЕК Західенерго».

За здійсненою поставкою Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест» склало та подало в електронній формі податкову накладну №5 від 07.07.2017 р., що підтверджується квитанцією №1.

У листі №110/1517 від 21.07.2017 р., який, як визнає ТзОВ «Енергоінвест» у відзиві на зустрічний позов, отримано ним 21.07.2017 р., ПАТ «ДТЕК Західенерго» повідомило, що при проведенні вхідного контролю технічною комісією Бурштинської ТЕС були виявлені зауваження до продукції (наявні тріщини на кутових стиках приварювання лопаток до покривних дисків; наявні тріщини наплавленого шару, та нерівномірна наплавка лопаток робочих коліс; наявні виступи (навари) на робочій поверхні лопаток) та складений відповідний акт №186, у зв`язку з чим ПАТ «ДТЕК Західенерго» просило ТзОВ «Енергоінвест» направити йому технічного працівника для проведення спільного вхідного контролю або надати підтвердження заміни даних коліс відповідного до умов договору.

01.08.2017 р. у м.Бурштин на ДТЕК Бурштинська ТЕС комісією в складі чотирьох працівників ДТЕК Бурштинська ТЕС за участю трьох представників ТзОВ «Енергоінвест» було проведено двосторонній вхідний контроль продукції по кількості та якості, в результаті якого складено акт №1.

У акті зазначено, що комісія та представники ТзОВ «Енергоінвест» в період з 10:00 год. 31.07.2017 р., до 15:00 год. 01.08.2017 р. здійснили спільне приймання коліс робочих RSM-2500, що надійшли ВІДПОВІДНО ДО видаткової накладної №91 від 07.07.2017 р. (доставка ТМЦ здійснювалась автомобільним транспортом, вантаж прибув на станцію призначення: м.Бурштин, ДТЕК БУРШТИНСЬКА ТЕС та був виданий одержувачу і доставлений на його склад 09.07.2017 р.)

Відповідно до п.4 акту, під час комісійного приймання виявлено, що пломби справні, стан задовільний, слідів розкрадання або заміни не виявлено.

Згідно з п.7 акту, під час комісійного приймання встановлено, що вантаж робоче колесо димососа RSM-2500, кр.8462 фактично наявний у кількості 2 шт., з яких у 2 шт. наявний брак.

У п.10 акту вказано, що якість продукції посвідчено сертифікатом якості.

Графа пункту 11 акту, в якій передбачено місце для зазначення ГОСТа, ДСТУ, ТУ, паспорта тощо, згідно яких здійснювалась перевірка якості продукції, залишена незаповненою.

У пункті 12 акту наведено опис бракованої продукції: наявні тріщини на кутових стиках приварювання лопаток до покривних дисків; наявні тріщини наплавленого шару та нерівномірна наплавка лопаток робочих коліс; наявні виступи (навари) на робочій поверхні лопаток.

За висновками комісії, викладеними в п.14 акту, продукція не відповідає сертифікатам якості №1220717 та №1/4-17, договору поставки №1404-ЗЗ-БуТЗС від 24.05.2017 р. і має бути повернена постачальнику для заміни згідно основних умов договору.

Акт підписали четверо працівників ДТЕК Бурштинська ТЕС, які входили до складу комісії, та не підписали троє представників ТзОВ «Енергоінвест» у відповідних полях для підпису акту, однак останні підписали зроблене ними у акті застереження про те, що особлива думка буде сформована протягом тижня і надіслана «Новою поштою».

У особливій думці до акту №1 від 01.08.2017 р. представники ТзОВ «Енергоінвест» зазначили наступне. Вважаємо, що основною причиною утворення і розкриття тріщин в наплавленому металі є недостатня товщина 6 мм і жорсткість ст 3 лопатки, яка наплавляється, що призвело до росту напруженого стану і деформації наплавленого металу під дією залишкових зварювальних напруг. Наплавлений метал товщиною 4 мм, який має високу твердість 50-52 НRС, володіє дуже низькою пластичністю, що при релаксації напруг викликає розтріскування металу в кореневому шарі, який переходить в наплавлений метал з перебільшенням допустимих розмірів тріщин п.4.4.2 ТУ 34-8-20322-85 85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт». ТзОВ «Енергоінвест» володіє великим досвідом у виготовленні аналогічних робочих коліс, але товщина лопаток зазвичай становить 8 мм. За необхідності можемо підтвердити свої висновки висновком експертної компетентної організації. Вважаємо, що вищевказані дефекти викликані помилкою проектування, але ніяк не порушенням технології виготовлення. Для усунення дефектів необхідно переглянути конструкцію і внести зміни в креслення.

Позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) долучено до матеріалів справи затверджений директором Державного підприємства «Дослідне конструкторсько-технологічне бюро Інституту електрозварювання імені Є.О. Патона Національної академії наук України» висновок за результатами дослідження впливу марки сталі та товщини пластини лопатки (кресл.8462.00) димососної машини RSМ-2500 на утворення тріщин при наплавленні твердосплавного металу типу Нп-200Х15С1ГРТ.

У вступі до висновку зазначено, що дослідження виконані на прохання ТзОВ «Енергоінвест» (лист №2146 від 14.09.2017 р.) про з`ясування причини підвищеної схильності до утворення тріщин твердосплавного металу при наплавленні на лопатки робочого колеса димососної машини RSМ-2500. Перевірялись вплив товщини і марки сталі направляючої пластини лопатки на тріщиностійкість наплавленого металу.

Також у вступі наведено вихідні дані вказано, що вимоги до наплавленого металу визначені проектом (кресл.8462.00) на виготовлення лопаток, та деталізовано ці вимоги, серед яких і те, що в наплавленому металі допускається сітка дрібних тріщин згідно з ГОСТ 26101-81. Дослідження мало бути виконане для наплавлень, виконаних на пластинах з профілем лопаток товщиною 6 і 8 мм зі сталі Ст3 і 10ХСНД.

Як зазначено у вступі до висновку, відповідно до вимог ТУ 34-38-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт», на наплавленій поверхні не допускаються: 1) напливи і заглибини висотою більше 2 мм; 2) одиничні пори і раковини більше 2; 3) поверхневі тріщини, що переходять на основний метал кромки лопаток; 4) тріщини шириною більше 0,2 мм, довжиною понад 100 мм по дузі лопатки і більше 150 мм по ширині (висоті) лопатки. Тріщини в наплавленому металі не повинні бути продовженням одна одної, відстань між ними має бути не менше 20 мм.

У розділі 2 висновку викладено відомості щодо наплавочного матеріалу і технології наплавки (режиму наплавки, схеми наплавки тощо), які були використані в ході проведення дослідження для здійснення наплавлення на пластинах з профілем лопаток різної товщини і з різної сталі.

Розділ 3 висновку стосується дослідження тріщиностійкості наплавленого металу, в ньому наведено методику та результати досліджень.

Так, вплив марки сталі і товщини наплавленого металу визначали порівнянням розмірів тріщин в наплавленні на пластині зі сталі Ст3сп і 10ХСНД товщиною 6 і 8 мм, при цьому зазначено те, яким способом та за допомогою чого визначали наявність, розкриття, глибину тріщин і їх розповсюдження в основний метал, виявляли структуру металу, вимірювали твердість наплавленого металу, визначали величину деформацій після наплавки тощо.

Візуальним оглядом встановлено, що у всіх варіантах наплавок, які досліджуються, присутні тріщини, кількість і розкриття яких залежить від товщини і марки сталі пластини, що наплавляється, а тріщиностійкість наплавленого металу досліджуваних варіантів корелює з рівнем деформації пластини, що наплавляється, і твердістю наплавленого металу. Конкретні відомості щодо наявності і розміру тріщин, величин деформації пластини після наплавки, твердості наплавленого і основного металу тощо по кожному з трьох варіантів наплавки наведені у відповідних таблицях розділу 3 висновку.

В цьому ж розділі зазначено, що найбільшу величину деформації та найменшу міцність (твердість) металу має пластина лопатки товщиною 6 мм. Це сприяє більшому розкриттю тріщин в наплавленому металі і поширенню їх в основний метал. При більшій товщині і міцності (твердості) металу зростає жорсткість пластини і наплавлений метал менше деформується, а тріщини в ньому отримують менший розвиток. Збільшення товщини пластини варіанту 2 призводить, у порівнянні з варіантом 1, до більшої твердості наплавленого металу, отже і його крихкості. Твердість наплавленого металу варіанту 3 більш низька, ніж наплавленого металу варіантів 1 і 2; більш висока пластичність наплавленого металу і менша величина деформації пластини зі сталі 10ХСНД ускладнюють утворення і розвиток тріщин.

За результатами дослідження були зроблені наступні висновки:

рівень легування металу, товщина та міцність металу пластини лопатки робочого колеса, яка наплавляється, є одним із основних факторів, які впливають на тріщиностійкість наплавленого твердосплавного металу твердістю 50..52 HRC;

при використанні для виготовлення лопаток робочого колеса пластини товщиною 6 мм із сталі Ст3 в наплавленому шарі твердосплавного металу неминуче утворюються тріщини, що переходять в основний метал, які є недопустимими із вимоги роботи лопатки робочого колеса;

причиною появи недопустимих тріщин в шарі твердосплавного металу, наплавленого на пластину товщиною 6 мм із сталі Ст3 при виготовленні лопатки, є недостатня жорсткість направляючої пластини і поява підвищеної кількості крихкої мартенситної фази у наплавленому металі в зоні сплавлення зі сталлю Ст3;

збільшення товщини пластини, що наплавляється, з 6 мм до 8 мм знижує кількість недопустимих тріщин, але не запобігає її утворенню повністю;

найбільш ефективним способом підвищення стійкості проти появи тріщин твердосплавного металу, наплавленого на пластину лопатки робочого колеса,є застосування для наплавлення замість пластини із сталі Ст3 пластини із низьколегованої сталі, наприклад, із сталі 10ХСНД;

обов`язковою умовою запобігання появі недопустимих тріщин у твердосплавному металі, наплавленому на лопатки, є строге дотримання технології наплавлення та навчання зварювальника особливостям наплавлення на лопатки такого металу.

Претензією №2391 від 10.12.2018 р. ТзОВ «Енергоінвест» вимагало від ПАТ «ДТЕК Західенерго» протягом 10 банківських днів перерахувати йому 719580 грн вартості поставленої продукції та 35979 грн неустойки за порушення строків виконання умов договору. Дану претензію адресат отримав 17.12.2018 р., що підтверджується копією повідомлення про вручення поштового відправлення.

В матеріалах справи міститься висновок експертів №3003/3004 за результатами проведеної комплексної комісійної судової інженерно-технічної та товарознавчої експертиз по матеріалах господарської справи №914/128/19 від 29.05.2020 р., складений на виконання ухвали Господарського суду Львівської області від 22.05.2019 р. у справі №914/128/19.

У вступній частині вказаного висновку зазначено, що поставлені судом питання №№2 5 (які причини виникнення недоліків (дефектів)?; чи є причиною появи недоліків (дефектів) товару помилки у технічній документації (кресленні)?; коли виникли наявні недоліки (дефекти) товару до чи після передачі товару покупцю?; чи було дотримано продавцем технологію виготовлення товару?) належать до компетенції інженерно-технічної експертизи, питання №№6,7 (чи належної якості матеріали (сировина) використовувались продавцем для виготовлення товару?; чи дозволяють наявні недоліки (дефекти) товару його безпечне цільове використання?) належать до компетенції товарознавчої експертизи, а питання №1 (чи має поставлений товар недоліки (дефекти)? Якщо має, то які?) вирішувалося комплексно інженерно-технічною та товарознавчою експертизами.

Виконання комплексної судової інженерно-технічної експертизи було доручено судовому експерту, провідному науковому співробітнику ЛНДІСЕ МЮ України к.т.н., доц. Грицишину П.М., який має вищу технічну освіту, кваліфікацію інженера-електромеханіка і судового експерта з підтвердженим відповідними дійсними свідоцтвами правом проведення інженерно-технічних експертиз за спеціальністю 10.3 «Дослідження деталей транспортних засобів» і правом проведення експертиз матеріалів, речовин та виробів за спеціальністю 8.9 «Дослідження металів і сплавів», стаж експертної роботи з 1980 року та судовому експерту, зав. лабораторії трасології і балістики, експерту вищого кваліфікаційного класу Щукіну О.Ю., який має вищу технічну освіту за спеціальністю «Прилади точної механіки», кваліфікацію інженер-механік, спеціальну підготовку в галузі судово-трасологічних досліджень за спеціальністю 4.2. «Дослідження знарядь, агрегатів, інструментів і залишених ними слідів, ідентифікація цілого за частинами», що підтверджується дійсним свідоцтвом, стаж експертної роботи з 1990 року.

Виконання товарознавчої експертизи доручено судовому експерту лабораторії товарознавчих та економічних досліджень Гловацькому І.О., який має повну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст по спеціальності «Товарознавство та комерційна діяльність» з присвоєнням кваліфікації «товарознавець-комерсант», кваліфікацію судового експерта V кваліфікаційного класу з правом проведення судових товарознавчих експертиз за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів», що підтверджується дійсним свідоцтвом, стаж експертної роботи з 2019 року.

Згадані експерти були попереджені про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України.

У вступній частині висновку міститься посилання на використані нормативні акти, методики, науково-технічні та довідкові джерела (14 найменувань), зазначено, що огляд та дослідження об`єктів проводилося 26.09.2019 р. у світлу пору доби на території Бурштинської ДТЕС в м.Бурштин Івано-Франківської області в присутності представника ТзОВ «Енергоінвест» та представників ПАТ «ДТЕК Західенерго», а також перелічено технічні засоби, які використовувались під час огляду та досліджень.

Дослідницька частина висновку наведено складається з трьох розділів: визначення основних понять та термінів, що використовувались в даному дослідженні; візуальний огляд і мікрометрування та дослідження наданих креслень.

При відповіді на поставлені питання експерти виходили з передбачених ДСТУ2860-94 та ДСТУ3715-98 значень технічних експертних термінів, зокрема, того, що об`єкт це система, споруда, машина, підсистема, апаратура, функційна одиниця, пристрій, елемент чи будь яка їх частина, що розглядається з погляду надійності як самостійна одиниця; дефект це кожна окрема невідповідність (недолік) об`єкта встановленим вимогам; недолік це будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що ставляться до неї, а також інформації про продукцію, яка надана виробником (виконавцем, продавцем).

Загальний вигляд та умови зберігання об`єктів дослідження наведені на фотографіях, що містяться у висновку, та детально описані в розділі 2 дослідницької частини.

Серед іншого, в цьому розділі вказано, що колеса на лопатках мають площини із нанесенням твердосплавної наплавки, що відповідають за геометричними параметрами, передбаченими кресленням №8462.00 «Колесо робоче RSM-2500 (без ступиці)» ВРППР БТЕС; за розмірами і розміщенням ділянок з твердосплавною наплавкою лопатки відповідають вимогам креслення №8462.07; наплавлене покриття має твердість HRC 49-52 (точність вимірювань ±1,5 HRC).

При детальному дослідженні наплавленої поверхні лопаток виявлено, що наплавлене твердосплавне покриття на обох колесах має сітку тріщин: тріщини розміщені як впоперек валків наплавлення, так і хаотично розміщені по поверхні наплавлення; тріщини, які поперечно розміщені до валків наплавлення є в більшості на валках другого шару наплавлень, мають розкриття до 0,5 мм порівняно із тріщинами одношарового наплавлення, розкриття яких менше 0,1 мм, і які мають інше спрямування; такі ж тріщини є і на торцевих поверхнях лопаток. Дослідження стану лопаток на границі переходу від наплавленого шару до основного металу (сталева підложка лопаток) показує, що тріщини в наплавленому шарі не розповсюдились поза нього, що дає підставу стверджувати про їх наявність тільки на ділянці твердосплавного наплавлення. Недопустимих дефектів, таких як відколи наплавленого шару, на наплавлених ділянках та на переході до сталевої підложки не виявлено.

Досліджуючи стан зварних швів обох коліс, експерти зробили висновок, що вони виконувались відповідно ГОСТ 14771-76, яким встановлюються типи, конструктивні елементи і розміри зварних з`єднань із сталей. Зварні шви виконано таким типом зварних з`єднань, як передбачено вимогами креслень №8462.00 та вимогами креслень ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК на які посилається п.6 креслень № 8462.00.

Експерти, досліджуючи стан зварних з`єднань лопаток в торцевій частині швів, виявили тріщини на торцях деяких лопаток, які були розташовані в масиві наплавлень. На одній із лопаток експертами було виявлено механічний надріз на торцевій ділянці лопатки в місці з`єднання, який, зі слів присутніх представників ПАТ «ДТЕК Західенерго», був зроблений при прийнятті коліс від виробника та складанні акту приймання. При дослідженні глибини проникнення тріщини в цьому механічно зробленому надрізі при семикратному збільшенні експерти встановили, що проникнення тріщини із наплавлення в зварний шов нема, а прямолінійна тріщина на стику лопатки та боковини в тавровому типі з`єднання є границею розділу з`єднуваних елементів.

У розділі 2 дослідницької частини експерти зазначили, що відповідно вимогам креслень №8462.00 «Колесо робоче RSM-250 (без ступиці) ВРППР БТЕС та ГОСТу 26101-84 і ГОСТу 14771-76, на які є посилання в кресленні №8462.00, представлені об`єкти не мають дефектів, а сітка тріщин в твердосплавному наплавленні не кваліфікується в ГОСТ 26101-84 як дефект, тобто як окрема невідповідність об`єкту встановленим вимогам.

Розділ 3 дослідницької частини висновку стосується дослідження наданих креслень.

Так, в ньому експерти зазначили, що кресленнями 8462.01.01, 8462.01.02, 8462.02.01, 8462.02.02 передбачено виготовляти основу лопаток із листової сталі Ст 3сп 4 за ДСТУ ISO 4995:2015 товщиною 6,0 мм, однак, на представлених креслення не вказано марки проводу, яким має здійснюватися твердосплавна наплавка на лопатках колеса димососа, а у кресленнях ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК «Колесо робоче RSM-2500x3. Складальне креслення» та №ЛГ421.02.01.01СК «Лопатка. Складальне креслення», на які є посилання в кресленні №8462.00, не вказано із якого металу та якої товщини має виготовлятись основа лопаток коліс. Разом з тим, у кресленні ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК «Колесо робоче RSM-2500x3. Складальне креслення» зазначено, що твердість наплавленого металу має бути HRC 50-52 та нечітко розрізняється маркування матеріалу твердосплавної наплавки, однак по останніх п`яти позначках це маркування мало б відповідати марці наплавного проводу ПП-Нп-30Х5Г2СМ відповідно до ГОСТ 26101-84. Як виявлено при огляді і дослідженні об`єктів на території підприємства ДТЕК БТЕС твердість наплавлення відповідає вимогам креслень 8462.00, про що свідчить і сертифікат якості, в якому вказано, що для наплавлення використовувався провід ПП-Нп 200Х15С1ГРТ-С-3,0 (самозахисна діаметром 3 мм) за ГОСТ 26101-84 і твердість наплавленого металу при використанні такого проводу HRC 50-56.

Щодо цього експерти пояснили, що виробником використовувався для наплавлення провід марки ПП-Нп-200Х15С1ГРТ, який не є таким як передбачено у кресленнях ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК (провід марки ПП-Нп-30Х5Г2СМ), однак за такою якісною характеристикою, як твердість наплавленого на поверхні лопаток металу (HRC50), наплавка, здійснена проводом ПП-Нп-200Х15С1ГРТ, є такою ж як при застосуванні проводу ПП-Нп-30Х5Г2СМ, тобто використання проводу ПП-Нп-200X15С1ГРТ для наплавлення лопаток коліс не призвело до погіршення механічних характеристик твердосплавного наплавлення, інтегральною характеристикою яких є твердість, і не є порушенням умови креслення №8462.00.

Отже, в досліджуваному випадку виробником здійсненно твердосплавне двошарове наплавлення на поверхню лопаток сертифікованим проводом, який відповідає ГОСТ 26101-84, та технологічно забезпечено твердість наплавлення, передбачену кресленнями №8462.00 замовника.

Як ствердили експерти, п.2.8. ГОСТ 26101-84 (із змінами введеними 01.07.1991 р.) допускає сітку дрібних тріщин при наплавленні проводами марок ПП-Нп-200Х15С1ГРТ, не допускаючи лише відколів наплавленого шару, при цьому ГОСТ 26101-84 не регламентує поняття «сітка дрібних тріщин» допустимими кількісними розмірними чи геометричними характеристиками. Відсутність в ГОСТ 26101-84 чіткої розмірної чи геометричної характеристики сітки тріщин як дефекту в наплавленому шарі дає підставу виявлені пошкодження суцільності наплавленого шару у вигляді сітки тріщин не вважати порушенням технологічних вимог наплавлення, а отже і дефектом (невідповідністю встановленим цим ГОСТом вимогам).

Стосовно якості матеріалів (сировини), які використовувались для виготовлення товарів (коліс димоходів) експерти зазначили, що в представлених матеріалах справи відсутні документи, в яких могли б зазначатися результати проведення відповідних досліджень чи випробувань, однак якість використаних деталей і матеріалів підтверджується сертифікатом якості №1220717 від виробника товарів.

За результатами проведених досліджень експерти зробили такі висновки: по питанню №1 відповідно до вимог ГОСТ 26101-84 «Проволока порошковая наплавочная. Технические условия» та розмірних вимог креслень №8462.00 «Колесо робоче RSM-2500 (без ступиці) ВРППР БТЕС», вимог до розмірів за кресленнями №1-S 2363262-& «KOLO ОВ» та за кресленнями ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК «Колесо робоче RSM-2500x3.Складальне креслення», №ЛГ421.02.01.01СК «Лопатка. Складальне креслення», поставлені за договором №1404-33-БуТЕС про закупівлю товару від 24.05.2017 р. два колеса димоходів не мають дефектів (недоліків), оскільки невідповідності встановленим вимогам креслень та стандартів не виявлено; по питаннях №№2 4 з врахуванням відповіді на питання 1, відповіді на питання 2-4, а саме щодо причин виникнення у товару недоліків (дефектів) та чи причиною їх виникнення помилки в технічній документації, розробленій і затвердженій працівниками (інженерами) AT «ДТЕК Західенерго» і коли виникли недоліки (дефекти) товару, втратили технічний зміст; о питанню №5 відповідно до вимог ГОСТ 26101-84 «Проволока порошковая наплавочная. Технические условия» та ГОСТ 14771-76 «Дуговая сварка в защитном слое. Соединения сварные. Основные типы, конструктивные елементы и размеры» технологію виготовлення товару дотримано., ГОСТ 26101-84 «Проволока порошковая наплавочная. Технические условия» наявність сітки тріщин на поверхні наплавлень допускається і їх розмірні характеристики не регламентовано; по питаннях №6-7 якість деталей і матеріалів, які використовувались продавцем для виготовлення товару, підтверджується сертифікатом якості № 1220717 від виробника, але разом з тим в представлених матеріалах господарської справи відсутні документи, в яких могли б зазначатися результати проведення відповідних досліджень чи випробувань безпосередньо технологічного процесу. Безпечність цільового використання товару (коліс димоходів) можна встановити після випробування в натурних умовах або в лабораторних умовах з використанням спеціального обладнання, але це потребує отримання зразків, що призведе до пошкодження і руйнування виробу, і, як наслідок, неможливості подальшого його цільового використання.

При прийнятті рішення суд виходив з такого.

Згідно зі ст.509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до ст.11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Як передбачено ст.174 Господарського кодексу України, однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але які йому не суперечать.

Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України).

Як встановлено ч.ч.1, 2 ст.712 ЦК України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За умовами ч.1 ст.265 Господарського кодексу України, за договором поставки одна сторона постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.266 ГК України, предметом поставки є визначені родовими ознаками продукція, вироби з найменуванням, зазначеним у стандартах, технічних умовах, документації до зразків (еталонів), прейскурантах чи товарознавчих довідниках. Предметом поставки можуть бути також продукція, вироби, визначені індивідуальними ознаками. Загальна кількість товарів, що підлягають поставці, їх часткове співвідношення (асортимент, сортамент, номенклатура) за сортами, групами, підгрупами, видами, марками, типами, розмірами визначаються специфікацією за згодою сторін, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст. 673 Цивільного кодексу України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі продажу товару за зразком та (або) за описом продавець повинен передати покупцеві товар, який відповідає зразку та (або) опису. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Продавець і покупець можуть домовитися про передання товару підвищеної якості порівняно з вимогами, встановленими законом.

Як встановлено ч.ч.13 ст.675 ЦК України, товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Договором або законом може бути встановлений строк, протягом якого продавець гарантує якість товару (гарантійний строк). Гарантія якості товару поширюється на всі комплектуючі вироби, якщо інше не встановлено договором.

Продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили (ч.ч.1, 2 ст.679 ЦК України).

Частинами першою четвертою статті 268 Господарського кодексу України встановлено наступне.

Якість товарів, що поставляються, повинна відповідати стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до їх якості, або зразкам (еталонам), якщо сторони не визначать у договорі більш високі вимоги до якості товарів.

Номери та індекси стандартів, технічних умов або іншої документації про якість товарів зазначаються в договорі. Якщо вказану документацію не опубліковано у загальнодоступних виданнях, її копії повинні додаватися постачальником до примірника договору покупця на його вимогу.

У разі відсутності в договорі умов щодо якості товарів остання визначається відповідно до мети договору або до звичайного рівня якості для предмета договору чи загальних критеріїв якості.

Постачальник повинен засвідчити якість товарів, що поставляються, належним товаросупровідним документом, який надсилається разом з товаром, якщо інше не передбачено в договорі.

Законом України «Про стандартизацію» встановлено два рівні стандартизації залежно від рівня суб`єкта стандартизації, що приймає стандарти: національні стандарти та кодекси усталеної практики, прийняті національним органом стандартизації; стандарти, кодекси усталеної практики та технічні умови, прийняті підприємствами, установами та організаціями, що здійснюють стандартизацію.

У статті першій Закону надано, серед іншого, такі визначення:

національний стандарт це стандарт, прийнятий національним органом стандартизації та доступний для широкого кола користувачів;

стандарт це нормативний документ, заснований на консенсусі, прийнятий визнаним органом, що встановлює для загального і неодноразового використання правила, настанови або характеристики щодо діяльності чи її результатів, та спрямований на досягнення оптимального ступеня впорядкованості в певній сфері;

технічні умови це нормативний документ, що встановлює технічні вимоги, яким повинна відповідати продукція, процес або послуга, та визначає процедури, за допомогою яких може бути встановлено, чи дотримані такі вимоги.

Статтею 23 Закону визначено, що національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами, а частиною другою статті 16 Закону визначено, що стандарти, прийняті підприємствами, застосовуються на добровільної основі.

Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.15 цього Закону, у сфері господарювання застосовуються технічні регламенти, стандарти, кодекси усталеної практики та технічні умови. Застосування стандартів, кодексів усталеної практики чи їх окремих положень є обов`язковим для: суб`єктів господарювання, якщо обов`язковість застосування стандартів чи кодексів усталеної практики установлено нормативно-правовими актами; учасників угоди (контракту) щодо розроблення, виготовлення чи постачання продукції, якщо в ній (ньому) є посилання на певні стандарти чи кодекси усталеної практики; виробника чи постачальника продукції, якщо він склав декларацію про відповідність продукції певним стандартам чи застосував позначення цих стандартів у її маркуванні.

Як встановлено пунктом 2 та 3 прикінцевих та перехідних положень цього Закону, міждержавні стандарти (ГОСТ), що діяли на момент набрання чинності Угодою про проведення узгодженої політики в галузі стандартизації, метрології і сертифікації від 13 березня 1992 року, та республіканські стандарти Української Радянської Соціалістичної Республіки (РСТ УРСР) застосовуються як національні стандарти до їх заміни на національні стандарти чи скасування в Україні. Стандарти, кодекси усталеної практики та технічні умови, прийняті центральними органами виконавчої влади до набрання чинності цим Законом, а також галузеві стандарти (ОСТ) та прирівняні до них інші нормативні документи колишнього Союзу Радянських Соціалістичних Республік, галузеві стандарти України (ГСТУ) застосовуються до їх заміни на технічні регламенти, національні стандарти, кодекси усталеної практики чи скасування в Україні, але не більш як 15 років з дня набрання чинності цим Законом.

В укладеному договорі сторони погодили поставку товару в кількості, комплектності, асортименті та за ціною згідно зі специфікацією, а саме поставку двох робочих коліс димососа типу RSM-2500х3 виробництва ТзОВ «Енергоінвест», вимоги щодо якості та комплектності якого визначили посиланням на креслення №8462.00.

У договорі сторони зазначили, що постачальник повинен поставити товар, якість якого відповідає вимогам діючих стандартів, технічних умов, умовам, визначеним у специфікації та підтверджується сертифікатом якості або іншим документом заводу-виробника, що підтверджує якість товару та направляється покупцю одночасно з товаром, що поставляється.

За визначенням, наданим в договорі, неякісним товаром є товар неналежної якості, який, зокрема, не відповідає за своїми властивостями вимогам, встановленим у специфікації, не відповідає прийнятим нормам і стандартам, товар неналежної якості, який покупець не може використовувати в повній мірі за прямим його призначенням під час експлуатації та/або у своїй господарській діяльності.

Отже, в договорі сторони визначили, що вимоги до якості та комплектності товару зазначені у кресленні №8462.00. При цьому, у вказаному кресленні, надання якого постачальнику визнається сторонами, деталізовано характеристики робочого колеса димососу, а також в ньому наявні посилання на ГОСТ 14771-76 та ГОСТ 26101-81 (щодо вимог до зварних швів та твердосплавних наплавок відповідно), а також посилання на інші креслення №1-S 2363262-& і ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК.

Загалом претензії відповідача (позивача за зустрічним позовом) зводяться до того, що поставлена продукція має недоліки, які полягають у наявності тріщин в наплавленому на лопатках коліс металі. З матеріалів справи та пояснень сторін вбачається, що допустимість існування та можливі характеристики таких тріщин регламентуються Технічними умовами 34-8-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт».

Обов`язковість застосування Технічних умов 34-38-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт» не встановлена нормативно-правовими актами, вони не є загальнодоступними, тому не підлягали застосуванню без окремої вказівки про це в договорі.

Суд звертає увагу відповідача (позивача за зустрічним позовом) на те, що ні умови договору, ані креслення, яким повинен відповідати товар (включно з кресленнями №1-S 2363262-& і ДП ЛКБ №ЛГ421.02.01.СК), не містять жодної згадки про Технічні умови 34-38-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт», яким нібито не відповідає поставлена продукція.

При цьому, пункт специфікації, в якому міститься посилання на креслення, має назву «Вимоги до якості та комплектності товару (ГОСТ/ДСТУ, ТУ, креслення тощо)», тобто очевидним є те, що сторони могли вказати в цьому пункті посилання також і на такий документ як технічні умови, якщо б вважали це необхідним, і цього зроблено ними не було.

Згадки про дані технічні умови відсутні і у зазначених в кресленні ГОСТ 14771-76 і ГОСТ 26101-81 та, більш того, не могла бути наявною в них, так як ці ГОСТ були затверджені у 1976 та 1981 рр. відповідно, в той час як технічні умови лише у 1985 році.

Не заслуговують на увагу посилання ПАТ «ДТЕК Західенерго» на технічні вимоги на виготовлення та поставку робочого колеса, копію яких додано до зустрічного позову, оскільки докази їх надання постачальнику в суду відсутні, тобто такий документ не створював жодних наслідків для ТзОВ «Енергоінвест». До того ж, дані технічні вимоги, як і інші згадані раніше документи, не посилаються на ТУ 34-38-20322-85.

Таким чином, виходячи з умов договору та змісту зазначених у специфікації креслень, враховуючи положення ст.268 ГК України, неможливо зробити висновок про те, що якість товару, який постачався, повинна була відповідати Технічним умовам 34-38-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт», оскільки сторони не зазначили номерів (індексів) даних технічних умов в договорі та документах, на яких посилався сам договір, хоча, за наявності наміру зробити дотримання цих технічних умов обов`язковим для постачальника, були вправі це зробити.

В двосторонньому акті вхідного контролю продукції по кількості та якості №1 від 01.08.2017 р. наведено опис бракованої продукції: наявні тріщини на кутових стиках приварювання лопаток до покривних дисків; наявні тріщини наплавленого шару та нерівномірна наплавка лопаток робочих коліс; наявні виступи (навари) на робочій поверхні лопаток.

У особливій думці до акту представники ТзОВ «Енергоінвест» вказали, що основною причиною утворення і розкриття тріщин в наплавленому металі є недостатня товщина і жорсткість лопатки, яка наплавляється, що викликало розтріскування металу в кореневому шарі, який переходить в наплавлений метал з перебільшенням допустимих розмірів тріщин п.4.4.2 ТУ 34-8-20322-85 «Тягодутьевые машины. Общие технические условия на капитальный ремонт».

Варто зазначити, що представники постачальника не підписали акт вхідного контролю і у поданих зауваженнях жодним чином не визнали, що поставлена продукція є неякісною та підлягає заміні, а лише вказали на те, що вона не відповідає вимогам ТУ 34-8-20322-85, та навели можливі причини такої невідповідності.

На переконання суду, припустима невідповідність товару технічним умовам, яким, як встановлено вище, товар і не повинен був відповідати, не породжує для постачальника жодних обов`язків, навіть у випадку, якщо він раніше помилково вважав, що дані технічні умови підлягають застосуванню.

В судових засіданнях представники відповідача (позивача за зустрічним позовом) не змогли повідомити суду те, якими документами було передбачено необхідність дотримання ТУ 34-8-20322-85 при виготовленні продукції, та те чи передавались такі документи (у разі, якщо б вони існували) постачальнику. В судовому засіданні 27.08.2020 р., в якому були присутні судові експерти, представник ПАТ «ДТЕК Західенерго» у відповідь на питання представника ТзОВ «Енергоінвест» зазначив, що надане креслення №8462.00 враховувало вищезгадані технічні умови, відтак, виходячи з цих тверджень та з огляду на те, що, як встановлено судовою експертизою, продукція виготовлена згідно з цим кресленням, можна зробити висновок, що вона одночасно є і такою, що виготовлена у відповідності до технічних умов, внаслідок чого заперечення ПАТ «ДТЕК Західенерго» стосовно невідповідності товару саме технічним умовам взагалі втрачають будь-який зміст.

У висновку комплексної комісійної судової інженерно-технічної та товарознавчої експертиз вказано, що товар не має дефектів (недоліків), оскільки невідповідності встановленим вимогам креслень та стандартів не виявлено, при цьому, відповідно до згаданих у кресленнях ГОСТах, технологію виготовлення товару дотримано, а за умовами ГОСТ 26101-84 «Проволока порошковая наплавочная. Технические условия» наявність сітки тріщин на поверхні наплавлень допускається і їх розмірні характеристики не регламентовано.

Згідно зі ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч.1 ст. 98 ГПК України).

Згідно зі ст.104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

У перевірці й оцінці експертного висновку господарським судам слід з`ясовувати: чи було додержано вимоги законодавства у призначенні та проведенні судової експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта, якщо проведення судової експертизи доручено окремій особі, і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком судової експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Судова експертиза у справі була призначена судом за клопотанням відповідача (позивача у справі); при її призначенні та проведенні було дотримано вимоги законодавства, зокрема необхідні додаткові матеріали надавались сторонами суду та в подальшому передавались ним експертам; суду невідомо про існування обставин, які виключали участь експерта (експертів) у справі; компетентність експертів підтверджено відповідними свідоцтвами; при проведенні експертного дослідження використано значну кількість нормативних актів, методики, джерел, вимірювальних та технічних засобів; наданий висновок у дослідницькій частині містить детальний опис оглянутої продукції та її особливостей і співставлення реальних характеристик продукції з вимогами креслень та стандартів, на які ці креслення посилаються; у висновку надано вичерпні та однозначні відповіді на всі поставлені судом запитання тощо.

Суд не може погодитися з відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) в тому, що висновок про відсутність недоліків продукції суперечить матеріалам справи і поясненням учасників справи, а дослідження є неповним, оскільки не враховувало відповідність продукції технічним умовам.

Так, як вже було зазначено вище, необхідність дотримання ТУ 34-8-20322-85 не передбачена жодними чинними нормативно-правовими актами і не була окремо обумовлена сторонами при укладенні та виконанні договору, а тому з`ясування питань щодо якості товарів могло бути здійснене безвідносно до їхніх вимог.

При цьому, суд не може вважати неправомірним та таким, що впливає на зміст висновку в цілому, ненадання експертизою відповіді на питання стосовно того, чи дозволяють наявні недоліки (дефекти) товару його безпечне цільове використання. У висновку експерти зазначили, що безпечність цільового використання товару можна встановити після випробування, яке призведе до пошкодження і руйнування виробу, а в судовому засіданні пояснили, що Львівський НДІСЕ не має відповідної випробувальної лабораторії для цих коліс, проте відповідач (позивач за зустрічним позовом) не погоджувався з такою мотивацією експертів. Суд зазначає, що дане питання ставилось перед експертами для того, щоб у разі встановлення ними дефектності товару з`ясувати те, наскільки критичними є його недоліки, тобто чи дозволяють вони його експлуатацію та чи може вважатись така експлуатація безпечною. З огляду на те, що внаслідок проведеного дослідження існування недоліків продукції не знайшло свого підтвердження, надання відповіді на це питання, на думку суду, взагалі не було можливим, адже питання саме в такому формулюванні обов`язково передбачало наявність дефектів у продукції.

Посилання відповідача (позивача за зустрічним позовом) на те, що експертами не було досліджено походження та якість використаних про виробництві продукції матеріалів не заслуговують на увагу, адже експертами надано висновок про відсутність у продукції взагалі будь-яких недоліків, тобто її виготовлення згідно з вимогами креслень та стандартів. Сертифікат якості видано постачальником про те, що продукція відповідає вимогам креслення №8462.00, а отже, очевидним є те, що експертизою підтверджено і відповідність товару виданому сертифікату. У наданому висновку неодноразово зазначалось, що експертами фактично досліджувалась така ключова характеристика наплавленого металу як його твердість, і ними було встановлено, що вона відповідає як вимогам, визначеним кресленнями, так і характеристикам твердості проводу, про використання якого для наплавлення вказано у сертифікаті якості.

Варто зазначити, що відповідач (позивач за зустрічним позовом), заявляючи клопотання про виклик в судове засідання експертів, вказував, що отримання їх пояснень необхідне для з`ясування потреби у проведенні додаткової або повторної експертизи, проте ані в судовому засіданні, в якому було заслухано пояснення експертів, ані в подальшому відповідних клопотань про призначення додаткової чи повторної експертизи не заявляв, а суд не вбачав необхідності призначати такі експертизи з власної ініціативи, оскільки не мав достатніх підстав вважати висновок неповним чи неясним і не мав обгрунтованих сумнівів у його правильності.

Отже, беручи до уваги також і узгодженість висновку експертів з іншими матеріалами справи, зокрема наданими кресленнями, актами та сертифікатом, яким підтверджено відповідність товару кресленню, суд не вбачає за можливе відхиляти цей висновок при вирішенні спору по суті.

Оцінивши висновок експерта разом з іншими доказами, з огляду на вищенаведені положення законодавства та договору, суд підсумовує, що постачальником було поставлено продукцію відповідно до мети договору та загальних критеріїв якості, а також з дотриманням погоджених сторонами спеціальних вимог щодо якості, викладених у зазначеному у специфікації кресленні та стандартах, на які посилається це креслення.

Безумовно, покупець мав право самостійно здійснити контроль якості отриманої продукції, що і було зроблено ним, проте суд не може брати до уваги результати проведеного контролю, яким встановлено невідповідність продукції вимогам, що не були обов`язковими для постачальника, оскільки такі вимоги не передбачались законом чи умовами договору, не містились в загальнодоступній документації про якість товарів та не доводились до відома постачальника.

Відповідно до ч.5 ст.626 ЦК України, договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору.

Як передбачено ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 692 ЦК України визначено, що покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Стаття 599 ЦК України вказує на те, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

За умовами п.4.1. договору, розрахунки проводяться шляхом оплати поставленого покупцю товару протягом п`яти робочих днів з шістдесятого календарного дня з дати поставки відповідного товару на підставі отриманого покупцем рахунку та за умови надання постачальником належним чином оформленої податкової накладної, а також документів, передбачених розділом 5 цього договору.

З матеріалів справи вбачається, що 07.07.2017 р. у визначеному місці поставки сторонами було підписано видаткову накладну про поставку товару на суму 719580 грн. Крім того, постачальник надав всі передбачені договором документи, як-то рахунок, товарно-транспортна накладна, сертифікат якості, податкова накладна, тому, враховуючи встановлені вище обставини щодо належної якості поставленого товару, та за відсутності доведених підстав для правомірної затримки оплати, покупець повинен був оплатити такий товар по 12.09.2017 р. включно.

Згідно зі ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 ст.612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як вказано у ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Суд дійшов висновку про прострочення виконання зобов`язання боржником, що, в свою чергу, є підставою для стягнення боргу за поставлений і неоплачений товар в сумі 719580 грн.

Як визначено частиною першою статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до ч.ч.1 3 ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Зазначені норми Цивільного кодексу України кореспондують приписам, встановленим Господарським кодексом України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Частиною 4 ст. 231 ГК України встановлено, що у разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Відповідно до статей 1 і 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань», платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

За умовами п.7.14. договору, у разі прострочення оплати товару, покупець, за письмовою вимогою постачальника, сплачує постачальнику неустойку у вигляді пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожен день прострочення оплати від вартості невчасно оплаченого товару, однак не більше 5% від вартості невчасно оплаченого товару.

Частинами першою та другою статті 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Отже, в зобов`язальних правовідносинах вина особи, яка порушила зобов`язання, презюмується.

Виходячи з того, що відповідач не виконував обов`язок щодо сплати за поставлений йому товар у визначені строки, а також не спростував своєї вини в порушенні зобов`язання, нарахування позивачем пені за періоди існування прострочення є підставним.

Претензію від 10.12.2018 р. з вимогою, в тому числі і про стягнення пені, яку було надіслано відповідачеві (позивачеві за зустрічним позовом), суд може розцінювати як письмову вимогу постачальника в розумінні п.7.14. договору.

Суд здійснив розрахунок пені за період з 13.09.2017 р., обмежившись шестимісячним строком нарахування пені, внаслідок чого встановив, що її розмір є більшим, ніж 5% від вартості неоплаченого товару, тому стягненню підлягає 35979 грн пені (5% його вартості), як і заявлено позивачем (відповідачем за зустрічним позовом).

Частиною 2 статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до проведеного судом розрахунку 3% річних та інфляційних втрат за період з 13.09.2017 р. по 03.01.2019 р. включно, їх розмір визначений позивачем (відповідачем за зустрічним позовом) повністю вірно (з врахуванням прийнятого судом клопотання про збільшення позовних вимог) та становить 28270,62 грн та 11 387,57 грн відповідно

В зустрічному позові відповідачем (позивачем за зустрічним позовом) заявлено вимогу про зобов`язання позивача (відповідача за зустрічним позовом) здійснити заміну неякісного товару відповідно до умов договору та стягнення з нього 143916 грн штрафу, що дорівнює 20% від вартості товару, стосовно якого порушено вимоги по його якості.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару.

За умовами п.2.6.3. договору, усунення дефектів/недоліків чи заміна товару здійснюється протягом 14 календарних днів з дня одержання постачальником письмового повідомлення покупця про виявлені дефекти/недоліки, якщо інший строк не встановлений стандартами, технічними умовами чи іншою нормативною документацією, що встановлює вимоги до якості товару.

Відповідно до п.2.10. договору, у разі поставки постачальником некомплектного товару покупець має право вимагати від постачальника доукомплектування товару протягом 14 календарних днів з дня направлення покупцем відповідної письмової вимоги, а у випадку поставки неякісного товару постачальник зобов`язаний провести заміну товару за свій рахунок протягом 14 (чотирнадцяти) календарних днів з моменту отримання повідомлення покупця.

Пунктом 7.4. договору встановлено, що у разі поставки неякісного та/або некомплектного товару з постачальника стягується штраф у розмірі 20 (двадцяти) відсотків суми неякісного та/або некомплектного товару за кожен випадок такого порушення.

Як було досліджено судом вище, постачальник виконав умови договору та законодавства в частині поставки продукції належної якості, а покупець не зміг довести наявність недоліків товару чи істотне порушення вимог щодо якості товару, з чого випливає, що його вимоги про заміну товару та, відповідно, стягнення штрафу за поставку неякісного товару є безпідставними.

Отже, все вищенаведене свідчить про неможливість задоволення вимог зустрічного позову.

Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Тобто підставами для захисту цивільного права є його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 13 ГПК України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Як встановлено ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч.1 ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною 2 статті 86 ГПК України передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При розгляді первісного і зустрічного позовів та при розгляді позову третьої особи з самостійними вимогами у рішенні вказуються результати розгляду кожного з позовів. (ч.8 ст.238 ГПК України).

Враховуючи все наведене, суд дійшов висновку, що права позивача за первісним позовом були порушені, а позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню повністю; зустрічний позов задоволенню не підлягає.

Як передбачено п.2 ч.5 ст.238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Оскільки згідно з п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, судовий збір із задоволених позовних вимог за первісним позовом підлягає стягненню з відповідача (позивача за зустрічним позовом), а судовий збір за подання зустрічного позову залишається за відповідачем (позивачем за зустрічним позовом).

Керуючись ст.ст.4, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 180, 233, 236, 237, 238, 241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Первісний позов задоволити.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м.Львів, вул.Козельницька, 15 (ідентифікаційний код 23269555) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергоінвест», Донецька область, м.Бахмут, вул. Героїв Праці, 19 (ідентифікаційний код 32688883) 719580 грн основного боргу, 28270,62 грн 3% річних, 111387,57 грн інфляційних нарахувань, 35979 грн пені та 13428,26 грн судового збору.

3. В задоволенні зустрічного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

В судовому засіданні 04.03.2021 р. підписано вступну та резолютивну частини рішення. Повне рішення складено 15.03.2021 р.

Суддя З.П. Гоменюк