УХВАЛА

м. Київ

23.03.2021Справа № 910/910/21
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДСЛ Компані"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про стягнення 72537,48 грн

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДСЛ Компані" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - відповідач) про стягнення 72537,48 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем безпідставно по накопичувальній картці №15110920 від 15.11.2019 нараховано збір за зберігання вантажу під час накопичення маршрутного поїзда та в односторонньому порядку здійснено самовільне списання з особового рахунку позивача кошти в розмірі, заявленому до стягнення.

Ухвалою Господасрького суду міста Києва від 27.01.2021 відкрито провадження у справі №910/910/21 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання у справі на 23.02.21.

23.02.2021 до відділу діловодства суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

23.02.2021 до відділу діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв`язку із неявкою сторін в судове засідання суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 ГПК України, постановив ухвалу від 23.02.21, яка занесена до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання позивача та відповідача про відкладення розгляду справи та відкладення розгляду справи по суті на 09.03.2021.

В судовому засіданні 09.03.2021 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 ГПК України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про відкладення розгляду справи по суті на 23.03.21.

Водночас, судом встановлено, що під час оформлення в порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України ухвал Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.21 було допущено технічну описку, а саме у резолютивній частині ухвал зазначено "відкладення підготовчого засідання на" замість "відкладення розгляду справи по суті на".

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду. В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущену під час оформлення ухвал Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.2021, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвал Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.21 у справі №910/910/21, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в ухвалах Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.21 у справі №910/910/21.

2. У резолютивній частині ухвал Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.21 у справі №910/910/21 "відкладення підготовчого засідання на" замінити на "відкладення розгляду справи по суті на".

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвал Господарського суду міста Києва від 23.02.21 та 09.03.21 у справі №910/910/21.

4. Ухвала набирає законної сили 23.03.2021 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Т.В. Васильченко