УХВАЛА

м. Київ

05.03.2021Справа № 910/17465/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., розглянувши

позовну заяву Комунального підприємства "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва"

до Приватного акціонерного товариства "Українська Пожежно-Страхова Компанія"

про стягнення 46 829,51 грн,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Українська Пожежно-Страхова Компанія" (далі - відповідач) про стягнення 46 829, 51 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач відмовився виплатити страхове відшкодування за договором добровільного страхування цивільної відповідальності власників або користувачів майна Серії 220/ №95-603-1123 внаслідок настання страхової події за участю власника автомобіля "Мерседес Спринтер" д.н.з. НОМЕР_1 , у звязку з чим з відповідача підлягає стягненню сума страхового відшкодування у розмірі 45 000, 00 грн та 1829, 51 грн штрафних санкцій.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Дослідивши матеріали справи та додані до неї документи, судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам статі 164 Господарського процесуального кодексу України.

Так, пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено, що з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102,00 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, Комунальним підприємством "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва" заявлено дві вимоги майнового характеру: стягнути з відповідача 45 000 грн страхового відшкодування та 1829, 51 грн штрафних санкцій та одну вимогу немайнового характеру: визнати недійсним частину правочину - підпункт 4.2.3. пункту 4.2. договору добровільного страхування цивільної відповідальності власників або користувачів майна Серії 220/0 №95-603-1123.

З огляду на це сума судового збору за подання позовної заяви має становити 4204 грн (2102, 00 грн - 1,5 відсотка ціни позову, виходячи з суми страхового відшкодування та штрафних санкцій, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та 2102, 00 грн за вимогу немайнового характеру).

Однак, на підтвердження виконання приписів господарського процесуального закону заявником додано платіжне доручення №1680 від 04.11.2020 на суму 2102, 00 грн, що на 2102, 00 грн від встановленої суми.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки заявником позову не дотримано вищезазначених вимог встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Комунального підприємства "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва" та надати заявнику строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Комунального підприємства "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва" без руху.

2. Встановити завнику строк для усунення недоліків - протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити Комунальному підприємству "Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Голосіївського району м. Києва" усунення недоліків позовної заяви шляхом подання:

- оригіналу платіжного документа про доплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

4. Роз`яснити заявнику, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.І. Ягічева