ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.03.2021 р. Справа№ 914/681/21

Господарський суд Львівської області у складі судді Горецької З.В., розглянув матеріали справи

за позовом: Дочірнього підприємства ПрАТ «НАК «Надра України» «Західукргеологія», м. Львів

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Арден Сервіс», м. Львів

про стягнення 229 697,89 грн.

ВСТАНОВИВ:

Дочірнє Підприємство ПрАТ «НАК «Надра України» «Західукргеологія» звернулося до суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Арден Сервіс» 229 697,89 грн. заборгованості за договорами оренди (найму) нерухомого майна.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2021 року справу № 914/681/21 передано на розгляд судді Горецькій З.В.

Розглянувши зазначену позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає поверненню у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог.

Згідно зі ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від замовлення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв`язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов`язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо). Якщо позивач порушив правила об`єднання вимог або об`єднання цих вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Одночасно, об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань господарського судочинства, встановлених в ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема, сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи по суті (аналогічні доводи висловлені в Постанові Верховного суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 14.08.2018 у справі № 910/3569/18).

Пленум Вищого господарського суду України у п. 3.6 постанови «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» від 26.12.2011 року № 18 роз`яснив, що позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв`язку з його виданням шкоди, тощо). Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

При цьому, суд враховує, що навіть у випадку коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем об`єднано вимоги, які стосуються восьми окремих договорів, а саме:

- 15.05.2018 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №3600 на приміщення загальною площею 306,5 м2;

- 15.05.2018 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №3601 на приміщення загальною площею 160,6 м2;

- 15.05.2018 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №3602 на приміщення загальною площею 36,4 м2;

- 04.09.2018 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №7562 на приміщення загальною площею 187,7 м2;

- 08.10.2018 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №8598 на приміщення загальною площею 270,0 м2;

- 11.02.2019 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №1078 на приміщення загальною площею 76,9 м2;

- 21.03.2019 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №2760 на приміщення загальною площею 37,9 м2;

- 18.10.2019 року сторонами укладено договір оренди нерухомого майна №10187 на приміщення загальною площею 100,0 м2;

Статтею 173 ГПК України визначено підстави та порядок об`єднання і роз`єднання позовних вимог. Зокрема, згідно з частиною першою цієї статті в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Виконання зобов`язань за кожним договором є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення у сторін цього правовідношення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового правовідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (різні договори оренди тощо).

Заявлені позовні вимоги не пов`язані між собою ані підставами виникнення, оскільки ґрунтуються на 8 (восьми) різних окремих договорах, ані поданими доказами, у зв`язку з тим, що до кожного із вказаних договорів додані окремі докази, зокрема: довідки про дебіторську заборгованість, рахунки та не є основними і похідними одна від одної, оскільки від задоволення одних не залежить задоволення інших.

Сумісний розгляд заявлених позивачем у даній справі позовних вимог перешкоджатиме з`ясуванню взаємних прав і обов`язків сторін та суттєво ускладнить вирішення спору, оскільки під час розгляду справи суд повинен буде надавати оцінку умовам кожного з укладених договорів, встановлювати обставини дотримання, виконання/невиконання сторонами умов цих договорів, мети та обставин їх укладення, правильність заявлених до стягнення сум.

Позивач при поданні позову порушив правила об`єднання позовних вимог, оскільки ці вимоги ґрунтуються на різних договорах, оскільки стосуються різних об`єктів оренди, що матиме наслідком дослідження окремо кожного договору та як наслідок заборгованостей по договорах.

Для вирішення даної справи по суті суду необхідно окремо по кожному договору досліджувати його умови, докази його виконання, надати оцінку правовідносинам позивача з відповідачем по кожному договору окремо, встановити факти невиконання останнім своїх зобов`язань по кожному договору окремо, що з огляду на обмеженість строків розгляду справи, передбачених статтею 195 ГПК України, перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору.

Сумісний розгляд таких позовних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво ускладнить вирішення спору в межах однієї справи та у строки, передбачені статтею 195 ГПК України, що свідчить про порушення правил об`єднання позовних вимог.

Порушення правил об`єднання та роз`єднання позовів, встановлених статтею 173 ГПК України, не передбачено, як одну із підстав для залишення позовної заяви без руху.

Положення статті 173 ГПК України встановлюють саме право, а не обов`язок суду на роз`єднання позовних вимог.

Таке заявлення позовних вимог, на переконання суду, є порушенням правил об`єднання позовних вимог та тягне за собою наслідки, передбачені пунктом 2 частини 5 статті 174 ГПК України, у вигляді повернення позовної заяви.

За вказаних обставин, суд вважає, що сумісний розгляд заявлених позивачем вимог, ускладнить виконання завдання господарського судочинства щодо ефективного захисту порушених прав та своєчасного вирішення спору; перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору у межах процесуальних строків, встановлених ГПК України, оскільки дослідження обставин справи та перевірка їх доказами може зайняти значний проміжок часу.

Відповідно до п. 2 ч. 5, ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі якщо порушено правила об`єднання позовних вимоги (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу). Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження.

Суд також зазначає, що об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 14.08.2018 у справі № 910/3569/18, від 16.10.2020 у справі № 910/7186/19.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку щодо необхідності повернення позовної заяви та доданих до неї документів заявнику.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Заява позивача про вжиття заходів забезпечення позову не розглядалася, у зв`язку з повернення позовної заявнику.

Керуючись п. 2 ч. 5, ч. 6. ст. 174, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути Дочірньому підприємству ПрАТ «НАК «Надра України» «Західукргеологія» позовну заяву з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею у відповідності до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду у строки та порядок відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя З.В. Горецька