УХВАЛА

м. Київ

22.03.2021Справа № 910/4220/21
Суддя Господарського суду міста Києва Алєєва І.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Акціонерного товариства «Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат»

до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»

про визнання зобов`язання припиненими

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача про визнання зобов`язання припиненими .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Положеннями ст.ст. 1, 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено, що станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2 270, 00 гривні.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (794 500 грн. 00 коп.). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн. 00 коп.).

Судом враховано, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено одну немайнову вимогу.

За таких підстав, при зверненні до суду з вказаним позовом позивачем повинен бути сплачений судовий збір у загальному розмірі 2 270, 00 грн. відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Натомість, до позовної заяви позивачем не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Крім того, згідно з приписами п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Положеннями ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Відповідно до вимог «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року, розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

За приписами п.п. 59, 61 зазначених вище Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Таким чином, належним доказом відправлення копії позовної заяви та доданих до неї документів учасникам справи є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), надані в оригіналі.

Дослідивши матеріали позовної заяви, встановлено, що позивачем не надано належних доказів направлення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками.

Враховуючи те, що порядок засвідчення копії документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації „Вимоги до оформлення документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003р. №55, згідно яких, відмітка про засвідчення копії документа складається: - зі слів „Згідно з оригіналом, - назви посади, - особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, - дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Не є доказом засвідчення ксерокопій документів належним чином, напис на пакеті документів "прошито та пронумеровано", оскільки даний напис свідчить лише про скріплення (прошиття) певного пакету документів, а не про засвідчення, що дані ксерокопії відповідають оригіналу свідчить напис, передбачений п.5.27. Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (ДСТУ 4163-2003).

Проте, додані до позовної заяви копії документів належним чином не засвідчені, оскільки не містять слів «згідно з оригіналом», назви посади, ініціалів та прізвища особи, яка засвідчила копії документів, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, а тому не можуть бути прийняті судом в якості доказів.

Крім того, позивачем до позовної заяви позивачем не додано документів, які містяться у додатках , а саме п.1, п.4, п.5, п.6, п.7, що підтверджується актом канцелярії Господарського суду міста Києва від 17.03.2021.

На підставі викладеного та керуючись, ст.ст. 162, 164, 174, 232, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2.Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- читабельних копій письмових доказів доданих до позовної заяви, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством;

- доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі;

- належних доказів направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками;

- документів, які містяться у додатках, а саме п.1, п.4, п.5, п.6, п.7, відповідно до акта канцелярії Господарського суду міста Києва від 17.03.2021 .

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 5 днів з дати вручення даної ухвали.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню

Суддя І.В. Алєєва