ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09.03.2021м. ДніпроСправа № 904/1868/21
Суддя Крижний О.М., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Житлово-будівельного кооперативу "Восток-24", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання недійсними рішення загальних зборів від 26.01.2020

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить визнати факт фальшування протоколу від 26.01.2020 протиправними та визнати недійсним рішення загальних зборів ЖБК "Восток-24", яке оформлене протоколом №1 від 26.01.2020 та скасувати.

Також ОСОБА_1 просить:

- стягнути на його користь та його представників судові витрати пов`язані з явкою до суду у вигляді компенсації за відрив від звичайних занять за всі дні коли позивач та його представники з`являлися до суду по 288,88 грн. за кожне судове засідання;

- витребувати матеріали зі справи №210/1996/16-ц щодо фейковості Статуту ЖБК "Восток-24";

- витребувати матеріали зі справи №210/5758/16-ц щодо фейковості повноважень Штаюри П.С. та повної відсутності членів ЖБК у відповідача;

- витребувати матеріали зі справи №210/4185/16-а щодо відсутності засновників та про підстави скасування державної реєстрації фіктивної юридичної особи ЖБК "Восток-24".

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу).

Проте позивачем не додано до позовної заяви доказів направлення (опису вкладення) відповідачеві копії позовної заяви з додатками.

Таким чином, належних доказів направлення, визначених у ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу до позовної заяви не додано.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", з 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 270,00 грн.

Оскільки, при зверненні до господарського суду позивачем заявлено вимогу немайнового характеру (визнання недійсним рішення), то позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. Позивачем не додано доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Разом з тим, у позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки розмір його сукупного доходу з 1 по 4 квартал 2020 року становить 900,86 грн. До позовної заяви позивачем додано відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відповідь на запит у електронному вигляді від 02.02.2021.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору. Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Розмір доходів, отриманих за попередній рік, враховується при вирішенні питання про зменшення чи звільнення від сплати судового збору. У той же час підставою для можливості такого зменшення чи звільнення є врахування майнового стану сторони в цілому. Такої інформації не надано. Відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків сформовані до завершення строку звітування про виплачені громадянам доходи суб`єктами господарювання.

Отже наданих позивачем матеріалів недостатньо для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Також, відповідно до п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

У той же час, позивачем у позовній заяві не конкретизовано правових підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів. Позивачеві необхідно зазначити норми чинного законодавства, яким не відповідає оскаржуване рішення, та надати статутні документи відповідача (за наявності).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. ОСОБА_1 протягом 5 днів з дати отримання цієї ухвали, усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази направлення відповідачеві копії позовної заяви з додатками;

- надати докази сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн.;

- зазначити правові підстави позову;

- надати статутні документи відповідача (за наявності).

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Крижний