ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення заяви про забезпечення позову

11.03.2021м. ДніпроСправа № 904/2226/21

за позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до відповідачів:

1. Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУП", м. Дніпро

2. ОСОБА_2 , м. Дніпро

про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі

Суддя Ярошенко В.І.

Без участі представників сторін

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1 Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУПП", відповідача-2 ОСОБА_2 та просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУПП" () від 12.09.2018;

- визнати недійсною розписку до договору купівлі-продажу частки до статутного капіталу Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУП" () від 12.09.2018;

- зобов`язати суб`єкта вчинення реєстраційних дій, визначеного Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань" провести державну реєстрацію зміни учасника Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУП" (), а саме виключити ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 із складу засновників Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУП" та внести ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 засновником "АЛМИРА ГРУП".

Позивачем разом з позовною заявою подано заяву про забезпечення позову, в якій просить заборонити всім суб`єктам вчинення реєстраційних дій, визначених Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" вчиняти реєстраційні дії щодо зміни складу учасників Приватного підприємства "АЛМИРА ГРУП", , що зареєстровано за адресою: 49000, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд. 28Л.

Причиною звернення позивача до суду із заявою про забезпечення позову є те, що корпоративні права (100% статутного капіталу ПП "АЛМИРА ГРУП") в даний час зареєстровані за ОСОБА_2 , який без установлених законних підстав став власником ПП "АЛМИРА ГРУПП" та має можливість розпорядитися будь-яким чином у тому числі шляхом відчуження, а також здійснити заходити із продажу зазначених вище корпоративних прав третім особам, результатом яких буде зміна власника і директора та внесення змін до статуту підприємства, що зробить неможливим виконання рішення по цій справі та унеможливить ефектний захист та поновлення порушених моїх прав і законних інтересів.

Дослідивши вказану заяву про забезпечення позову, суд дійшов до висновку, що вона підлягає поверненню заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з інформації розміщеної в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" 23.01.2020 та 09.03.2021 заявником було подано до Господарського суду Дніпропетровської області заяви про забезпечення позову одночасно з пред`явленням позову, за якими ОСОБА_1 визначено як позивач, а Приватне підприємство "АЛМИРА ГРУП" та ОСОБА_2 як відповідача-1 та відповідача-2.

Заяві, що надійшла разом з позовом до суду 23.01.2020 було присвоєно єдиний унікальний номер судової справи № 904/393/20 та за наслідками проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями її передано на розгляд судді Панні С.П.

Заяві, що надійшла разом з позовом до суду 09.03.2021 було присвоєно єдиний унікальний номер судової справи № 904/2226/21 та за наслідками проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями її передано на розгляд судді Ярошенко В.І.

За наслідками співставлення поданих матеріалів відповідних заяв у справах № 904/393/20 та № 904/2226/21 судом було встановлено, що заява б/н від 05.03.2021 (вх. 11762/21 від 09.03.2021) за підставами та вимогами, є ідентичною, заяві б/н від б/д (вх. 3657/20 від 23.01.2020), яка розглянута судом 06.03.2020.

Тобто, ОСОБА_1 подано до Господарського суду Дніпропетровської області дві ідентичні заяви з одного й того самого питання.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків.

Відповідно до статті 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 у справі №11-987сап18 визнала очевидним зловживанням учасником справи своїми процесуальними правами одночасне подання кількох ідентичних позовів.

Таким чином, враховуючи, що заява б/н від 05.03.2021 ОСОБА_1 про забезпечення позову за підставами та вимогами є ідентичною, заяві б/н від б/д, яка розглянута судом ухвалою від 06.03.2020. При цьому суд зазначає, що ухвала від 06.03.2020 є чинною на момент постановлення ухвали у даній справі.

У зв`язку з чим, дії заявника щодо звернення до суду для вирішення питання, яке вже вирішено судом (подання аналогічної заяви), за відсутності інших підстав або нових обставин з огляду на п. 1 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України містять ознаки зловживання процесуальними правами.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України вважає за необхідне повернути ОСОБА_1 заяву про забезпечення позову з доданими до неї документи, як таку, що подання з метою зловживання заявником своїми процесуальними правами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 43, 139, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву б/н від 05.03.20201 ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 904/2226/21 повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.І. Ярошенко