ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

11.01.2021р. м. Харків Справа №905/1763/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В.,

розглянувши справу №905/1763/20

за позовом Дніпропетровського обласного центру зайнятості

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд»

про стягнення 18 266,67 грн.,

без повідомлення (виклику) сторін,

Суть спору: Дніпропетровський обласний центр зайнятості звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до ТОВ «ВОКБ «Укртендербуд» про стягнення 18 266,67 грн., з яких: 8 768 грн. - аванс, 9 498,67 грн. - штраф.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невиконання відповідачем робіт з поточного ремонту П`ятихатської районної філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості по вул. Молодіжній, 1а у м. П`ятихатки Дніпропетровської області за договором про надання послуг з поточного ремонту №15/07-2020 від 15.07.2020р.

Ухвалою суду від 09.11.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено сторонам строки для подання до суду заяв по суті справи.

Позивач про розгляд даної справи повідомлявся належним чином шляхом направлення копії ухвали суду від 09.11.2020р. на його юридичну адресу: 49006, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Юрія Савченка, б. 12, що зазначена у позові та витягу з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Копія ухвали суду від 09.11.2020р. про відкриття провадження у справі одержана позивачем 24.11.2020р., про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №700.

Відповідач відзив на позов до суду не подав. Про розгляд даної справи відповідач повідомлявся належним чином шляхом направлення копії ухвали суду від 09.11.2020р. на його юридичну адресу: АДРЕСА_1 , що зазначена у позові та витягу з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Копія ухвали суду від 09.11.2020р., яка надіслана відповідачу, повернута до суду органом поштового зв`язку з довідкою «за закінченням терміну зберігання».

Крім того, з метою повідомлення відповідача про розгляд даної справи, судом було розміщено відповідне оголошення на електронній сторінці господарського суду Донецької області офіційного веб-порталу «Судова влада в Україні».

Також ухвала суду від 09.11.2020р. розміщена у ЄДРСР, який є відкритим для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Враховуючи, що господарським судом вжито всі залежні від нього заходи для повідомлення відповідача про розгляд справи та забезпечення реалізації ним права на судовий захист своїх прав та інтересів, приймаючи до уваги, що подання відзиву на позов є правом відповідача, а не його обов`язком, а також те, що строк розгляду справи закінчується 11.01.2021р., відповідно до приписів ч.9 ст.165 ГПК України справа вирішена за наявними у ній матеріалами.

11.01.2021р. судом складено та підписано вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив:

15.07.2020р. між Дніпропетровським обласним центром зайнятості (замовник, позивач) та ТОВ «ВОКБ «Укртендербуд» (виконавець, відповідач) укладено договір про надання послуг з поточного ремонту №15/07-2020, за умовами п. 1.1. якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання надати послуги з поточного ремонту П`ятихатської районної філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості по вул. Молодіжній, 1а у м. П`ятихатки Дніпропетровської області (код ДК 021:2015-45000000-7 будівельні роботи (поточний ремонт)) власними силами та засобами. Склад та обсяги послуг з поточного ремонту об`єкта, передбачені дефектним актом (додаток №1), який є невід`ємною частиною цього договору.

Ціна договору, яка розрахована згідно з ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 за твердою договірною ціною (додаток №2), є невід`ємною частиною цього договору та становить 29 226,68 грн. без ПДВ. Ціна договору може бути змінена за взаємною згодою сторін при збільшенні обсягів та складу послуг, що оформляється сторонами шляхом укладання додаткової угоди згідно з чинним законодавством (п. п. 2.1., 2.2. договору).

Комплекс послуг, передбачений цим договором, виконавець зобов`язується розпочати протягом 5 календарних днів та виконати протягом 30 робочих днів з дати реєстрації цього договору. У разі неможливості надання послуг у визначений термін через об`єктивні обставини, виконавець впродовж 10 днів з дати їх настання письмово сповіщає замовника про настання таких обставин та вказує орієнтовний термін закінчення поточного ремонту. Місце надання послуг: Дніпропетровська область, м. П`ятихатки, вул. Молодіжна, буд. 1а (п.п. 3.1. 3.3. договору).

До початку надання послуг замовник перераховує виконавцю аванс у розмірі 30% вартості послуг з поточного ремонту для придбання будівельних матеріалів в сумі 8 768 грн. без ПДВ. Загальна вартість будівельних матеріалів для надання послуг з поточного ремонту визначена підсумковою відомістю ресурсів у складі договірної ціни (додаток №4). Остаточна оплата за надані послуги здійснюється замовником у безготівковій формі на підставі акту примірної форми №КБ-2в, довідки примірної форми №КБ-3, рахунка на оплату та документів, що підтверджують понесені виконавцем витрати, не пізніше 15 банківських днів з дня надання цих документів виконавцем, та відсутності скарг і зауважень з боку замовника (п. п. 4.1., 4.2 договору).

Замовник зобов`язаний забезпечити прийняття від виконавця послуг з поточного ремонту та їх оплату в порядку, передбаченому цим договором; виконавець зобов`язаний забезпечити надання послуг у відповідності зі строками, встановленими цим договором (п. п. 5.1., 5.3. договору).

За порушення терміну та якості наданих послуг виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі 0,5%, але не нижче подвійної облікової ставки НБУ, від вартості договору за кожний прострочений день (п. 6.2. р. 6 договору).

Договір набирає чинності з дати його реєстрації та діє до 31.12.2020р., а в частині розрахунків до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору (п. 10.1., 10.2 договору).

Вказаний договір складено, підписано сторонами та скріплено печатками підприємств та зареєстровано 15.07.2020р. за №15/07-2020 після його підписання сторонами, про що свідчить відповідний запис у журналі реєстрації договорів, укладених Дніпропетровським обласним центром зайнятості за ІІІ квартал 2020 року.

Також сторонами складено та підписано дефектний акт (додаток №1 до договору); договірну ціну (додаток №2 до договору); локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 (додаток №3 до договору); підсумкову відомість ресурсів (додаток №4 до договору).

На виконання договору позивачем перераховано відповідачу авансовий платіж у розмірі 30% вартості послуг з поточного ремонту у розмірі 8 768 грн., що підтверджується платіжним дорученням №4029 від 27.07.2020р.

У зв`язку з тим, що відповідачем не розпочато виконання робіт, позивач звернувся до нього з листами від 05.08.2020р., від 20.08.2020р. (засобами електронного зв`язку) про необхідність дотримання умов договору в частині виконання своїх зобов`язань щодо виконання робіт, а також з листом вих. №12/14.02-2851 від 17.08.2020р. (засобами поштового зв`язку) з повідомленням про звернення до суду у відповідності до п.п. 6.2 6.5 договору у разі їх невиконання.

Оскільки відповідач роботи за договором не виконав у встановлений строк, позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача 18 266,67 грн., з яких: 8 768 грн. - аванс, 9 498,67 грн. штраф.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, з наступних мотивів:

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.2 ст.11 ЦК України однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договір, який в силу вимог ч.1 ст.629 ЦК України є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За умовами ч.1 ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

У ч.1 ст.854 ЦК України встановлено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Як вище встановлено судом, між сторонами у справі укладено договір про надання послуг з поточного ремонту №15/07-2020 від 15.07.2020р., згідно з яким відповідач зобов`язався власними силами та засобами виконати роботи з поточного ремонту П`ятихатської районної філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості по вул. Молодіжній, 1а у м. П`ятихатки Дніпропетровської області, а позивач перерахувати відповідачу до початку виконання робіт авансовий платіж у розмірі 8 768 грн. для придбання будівельних матеріалів та остаточно сплатити вартість цих робіт не пізніше 15 банківських днів з дня надання відповідачем акта примірної форми № КБ-2в, довідки примірної форми № КБ-3, рахунка на оплату та документів, що підтверджують понесені ним витрати.

Такі роботи з огляду на умови п. 3.1 цього договору мали бути розпочаті відповідачем не пізніше 20.07.2020р. та виконані повністю в строк до 27.08.2020р. При цьому, за змістом п.п. 10.1, 10.2 договору останній діє до 31.12.2020р., але закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору.

Також, судом встановлено, що на підставі укладеного між сторонами договору про надання послуг з поточного ремонту №15/07-2020 від 15.07.2020р. позивачем перераховано відповідачу авансовий платіж у розмірі 8 768 грн. для придбання будівельних матеріалів, проте роботи з поточного ремонту П`ятихатської районної філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості по вул. Молодіжній, 1а у м. П`ятихатки Дніпропетровської області у встановлений договором строк відповідачем не розпочато та не виконано.

Згідно з ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. В силу вимог ч.1 ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічні вимоги щодо виконання зобов`язань містяться і у ч.ч.1,7 ст.193 ГК України.

Статтею 598 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом (ч.1). Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом (ч.2).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст.599 ЦК України).

За приписами ч.4 ст.631 ЦК України та ч.7 ст.180 ГК України передбачено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору. Закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

З аналізу наведених вище правових норм слідує, що закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки згідно зі ст.599 ЦК України, ч.1 ст.202 ГК України такою підставою є виконання, проведене належним чином.

Поняття «строк дії договору» та «строк виконання зобов`язання» не є тотожними. Слід розрізняти припинення безпосередньо дії договору та припинення зобов`язань, визначених ним. Навіть після припинення дії договору, невиконані стороною зобов`язання за ним залишаються чинними для такої сторони-боржника, і вказана обставина не звільняє останнього від виконання обов`язку протягом того часу, коли існує відповідне зобов`язання (аналогічна за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 28.12.2020р. по справі №910/5418/19).

З огляду на те, що закон не передбачає такої підстави припинення зобов`язання, як закінчення строку дії договору щодо зобов`язання, яке залишилося невиконаним, після закінчення строку дії укладеного між сторонами договору можливим є виконання відповідачем робіт за цим договором та їх прийняття позивачем (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2018р. у справі №910/9072/17).

Приймаючи до уваги викладене, а також умови п. 10.2 договору та відсутність у матеріалах справи доказів розірвання договору або визнання його в судовому порядку недійсним, зобов`язання відповідача щодо виконання робіт з поточного ремонту П`ятихатської районної філії Дніпропетровського обласного центру зайнятості по вул. Молодіжній, 1а у м. П`ятихатки Дніпропетровської області за договором №15/07-2020 від 15.07.2020р., яке є не виконаним, залишається чинним на даний час.

В силу норм ст.849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Отже, у наведеній нормі цивільного законодавства України передбачено три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду, а саме:

- підрядник несвоєчасно розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим (ч.2);

- очевидність для замовника невиконання роботи належним чином та невиконання підрядником у визначений замовником строк вимоги про усунення недоліків (ч.3);

- відмова замовника від договору до закінчення робіт з виплатою підрядникові плати за виконану частину робіт та відшкодуванням збитків, завданих розірванням договору (ч.4).

Відповідно, правові наслідки відмови замовника від договору підряду на підставі ст.849 ЦК України є різними.

Законність відмови замовника від договору підряду на підставі ч.2 ст.849 ЦК України у разі недоведення порушень умов договору підряду з боку підрядника не може буде виправдана безумовним правом замовника відмовитися від договору підряду на підставі ч.4 цієї норми (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.09.2019р. у справі №911/1433/18, від 16.03.2020р. у справі №910/2051/19).

Тобто, положення законодавства щодо договорів підряду не передбачають можливості повернення авансу у зв`язку з неналежним виконанням договірних зобов`язань, якщо інше не передбачено умовами договору, укладеного сторонами.

З огляду на те, що повернення сплачених авансом коштів, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань, умовами договору №15/07-2020 від 15.07.2020р. не передбачено, суд звертає увагу на можливість, за наявності підстав та у порядку ст.849 ЦК України, відшкодування позивачу завданих збитків за умови відмови від договору підряду.

При цьому, у матеріалах справи відсутні докази відмови позивача від договору. Одночасно, у листах позивача від 05.08.2020р., від 20.08.2020р., вих. №12/14.02-2851 від 17.08.2020р. не заявлено про відмову від договору у порядку ст. 849 ЦК України, а лише повідомлено відповідача про необхідність дотримання ним умов договору в частині виконання своїх зобов`язань щодо виконання робіт та про звернення до суду у відповідності до п.п. 6.2 6.5 договору у разі їх невиконання.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача авансу у розмірі 8 768 грн.

Щодо вимог про стягнення штрафу.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Частиною 1 ст.230 ГК України встановлено, що штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання зобов`язання.

Приписами ч. 1 ст. 546, ст. 549 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою (штраф, пеня). Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до ч.2 ст.231 ГК України у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, зокрема, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 ГК України).

Відповідальність за порушення відповідачем строку виконання робіт передбачена п. 6.2. договору, згідно з яким за порушення терміну та якості наданих послуг виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі 0,5%, але не нижче подвійної облікової ставки НБУ, від вартості договору за кожний прострочений день.

За висновками суду, передбачена у п.6.2 договору неустойка за своєю правовою природою є пенею, виходячи з наступного.

Як вказувалось, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 ЦК України).

Особливості застосування штрафу полягають у тому, що штраф обчислюється тільки у відсотках і тільки від суми порушеного зобов`язання; він являє собою грошову суму, яка одноразово виплачується порушником зобов`язання.

Пеня ж, у свою чергу, є неустойкою, яка обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожний день прострочення виконання. Як і штраф, пеня обчислюється тільки у відсотках і є триваючою неустойкою, тобто грошовою сумою, яка нараховується за кожний день прострочення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що зафіксована сторонами у п.6.2 договору відповідальність у розмірі 0,5% від вартості договору за кожний день прострочення фактично є пенею, незалежно від того як її визначення наведено у відповідному правочині.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.10.2019р. у справі №904/3315/18, постанові Верховного Суду України від 08.02.2017р. у справі №910/29752/15, де касаційний суд зазначив, що для договірної практики та практики правозастосування сама лише назва тієї чи іншої санкції, вжита в тексті договору, практичного значення не має. У такому випадку слід виходити з мети встановлення у законі відповідальності за порушення зобов`язання у вигляді штрафної санкції забезпечення належного виконання зобов`язання.

Розрахунок пені, який здійснений позивачем, та згідно з яким пеня у розмірі 0,5% від вартості договору за кожний день прострочення за період з 28.07.2020р. по 30.09.2020р. складає 9 498,67 грн., перевірений господарським судом та встановлено, що позивачем не враховано умови п. 6.2 договору щодо нарахування пені за порушення саме кінцевого терміну наданих послуг та, відповідно, не правильно визначено початкову дату нарахування пені (прострочення відповідача почалось з 28.08.2020р. з огляду на те, що роботи мали бути ним виконані до 27.08.2020р.).

Тому, господарським судом самостійно, не виходячи за межі визначеного позивачем періоду нарахування, здійснено відповідний розрахунок та встановлено, що пеня у розмірі 0,5% від вартості договору за кожний день прострочення за період з 28.08.2020р. по 30.09.2020р. складає 4 968,54 грн. (29 226,68 грн. (вартість договору) х 0,5 х 34 дн./100 = 4 968,54 грн.).

За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість та правомірність позовних вимог в частині стягнення з відповідача пені у розмірі 4 968,54 грн., а отже і про їх задоволення в цій частині.

На підставі ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236 - 238, 240, 241, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Дніпропетровського обласного центру зайнятості задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд» (84333, Донецька обл., м. Краматорськ, вул. Героїв України, б. 23, кв. 84, ідент. код ЄДР 43282719) на користь Дніпропетровського обласного центру зайнятості (49006, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Юрія Савченка, б. 12, ідент. код ЄДР 03490909) пеню у розмірі 4 968 (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят вісім) грн. 54 коп., судовий збір у розмірі 571 (п`ятсот сімдесят одна) грн. 74 коп.

3.В решті позову відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст.241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржено в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня складання повного рішення.

Повне рішення складено 16.01.2021р.

Суддя Л.В. Ніколаєва