ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2021 р. Справа№ 925/279/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Попікової О.В.

Євсікова О.О.

при секретарі Островерхій В.Л.

за участю представників сторін зазначених в протоколі судового засідання від 09.03.2021

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 року (повний текст рішення складено 22.10.2020)

у справі № 925/279/20 (суддя Дорошенко М.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1»

про визнання недійсним зборів уповноважених кооперативу, визнання незаконними рішення зборів уповноважених кооперативу та скасування протоколу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом до Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» про визнання зборів уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 24.02.2019 незаконними та скасування протоколу №2 уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 24.02.2019.

Згідно уточнення до позовної заяви позивач просив суд визнати збори Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 24.02.2019 недійсними, незаконними рішення зборів Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 24.02.2019, оформлені протоколом №2 від 24.02.2019 та скасувати його.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначено, що з 06.02.2016 він працює на посаді Голови правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1». 11.01.2019 відбулося засідання правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1», на якому прийнято рішення про проведення загальних зборів на 24.02.2019 та затверджено повістку денну загальних зборів. Як зазначає позивач, загальні збори 24.02.2019 розпочалися до встановлення кількості присутніх кооперативу, що є порушенням п. 9.8 Статуту. Далі на вказаних зборах вирішено провести збори Уповноважених, чим порушено п. 9.5 Статуту, порядок денний - перевибори голови правління. Розгляд питань, які передбачені порядком денним, є незаконними. В порушення п. 9.3 Статуту замість загальних зборів були проведені збори Уповноважених, організаційні заходи щодо проведення загальних зборів були проведені завчасно, причин неможливості їх проведення не було, а тому проведення зборів Уповноважених Кооперативу не повинно було бути. Крім того, не було дотримано кворуму, оскільки невідомо, яку кількість членів Кооперативу представляли Уповноважені, хто саме їх уповноважував, на підставі якого документа, рішення щодо призначення зборів Уповноважених прийнято з порушенням порядку, передбаченого Статутом, оскільки не було завчасно доведено до відома членів Кооперативу шляхом оприлюднення. В порушення п. 11.1.1 Статуту на вказаних зборах були відсутні іменні бюлетені, голова правління обирається і звільняється від своїх обов`язків шляхом збору та підрахунку іменних бюлетенів.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 у задоволені позову відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий господарський суд виходив з того, що наявні законні підстави для скликання правлінням Кооперативу зборів його Уповноважених через значну чисельність членів Кооперативу і неможливість проведення загальних зборів його членів. Суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено ту обставину, що на зборах 24.02.2019 спочатку було проведено загальні збори членів Кооперативу, а потім зборів Уповноважених Кооперативу. Скликання зборів Уповноважених Кооперативу на 24.02.2019, їх проведення і голосування на них Уповноважених Кооперативу відбулося за наявності достатнього кворуму Уповноважених та у відповідності з вимогами Статуту Кооперативу і Закону України «Про кооперацію». Не прийняття участі у цих зборах позивача, який не був Уповноваженим Кооперативу, не є підставою для визнання цих зборів і прийнятих ними рішень незаконними (недійсними).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не розглянув протокол загальних зборів, а вказаний доказ підтверджує проведення в один день чергових зборів Кооперативу і позачергових зборів Уповноважених не допускається, що також підтверджується свідченнями ОСОБА_2 . Щодо зборів Уповноважених, то Кооператив рішення щодо таких осіб не приймав, Статутом кооперативу повноваження зборів Уповноважених не визначені. Обрання Голови правління відноситься до компетенції загальних зборів, який є вищим органом управління, згідно положень ст. 16 Закону України «Про кооперацію», п. 10.2 Статуту.

Апелянт наполягає на тому, що участь 438 членів кооперативу у голосуванні не відповідає дійсності, оскільки при вивченні копій іменних бюлетенів встановлені порушення, оскільки відсутні ім`я та по батькові членів Кооперативу, що не дає змоги ідентифікувати члена кооперативу 438 шт. (бюлетені недійсні), крім того 189 бюлетенів наданих для участі у голосуванні членами Кооперативу, являються недійсними так як мають ряд порушень законодавства та Статуту кооперативу.

Також апелянт зазначає, що судом не досліджувався протокол Уповноважених, відомості, які містяться у протоколі №2 від 24.02.2019 щодо кількості присутніх та кількості голосів є недостовірними, протокол оформлений із значними порушеннями. На переконання апелянта кожний Уповноважений мав 1 голос, отже на зборах 24.02.2020 були присутні лише 13 Уповноважених членів Кооперативу, що в сумі складає 13 голосів, а тому збори проведені за відсутності кворуму, що є підставою для визнання їх недійсними в судовому порядку.

Відповідно до автоматизованого розподілу справ між суддями від 20.11.2020 справу № 925/279/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Дикунська С.Я., судді Тищенко О.В., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 заявлений колегією суддів у складі: головуючого судді Дикунської С.Я., суддів Тищенко О.В., Станіка С.Р. самовідвід від розгляду справи № 925/279/20 задоволенню, а матеріали справи передані для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суддів на підставі ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до Розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2020 №09.1-07/554/20 призначено повторний автоматизований розподіл справи №925/279/20.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі: Владимиренко С.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), судді: Поляк О.І., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20. Розгляд апеляційної скарги призначено на 12.01.2021. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, заперечення, пояснення до 20.12.2020.

30.11.2020 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшов письмовий відзив відповідача на апеляційну скаргу позивача, за яким відповідач просить апеляційний суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 .

В обґрунтування заперечень відповідач посилається на те, що на Загальних зборах 06.02.2016, на яких зокрема було обрано Головою правління Кооперативу ОСОБА_1, вирішено внести зміни до Статуту кооперативу, якими передбачена можливість скликання та проведення зборів Уповноважених Кооперативу, у разі коли з організаційних причин проведення Загальних зборів членів Кооперативу неможливе.

При цьому відповідач зазначив, що судом вірно встановлено проведення 24.02.2019 зборів Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» при наявності кворуму, у відповідності з вимогами Статуту Кооперативу і Закону України «Про кооперацію» на виконання рішення Правління кооперативу, оформленого протоколом №24 засідання правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 11.01.2019, яке не скасовано у судовому порядку.

21.12.2020 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла письмова відповідь на відзив на апеляційну скаргу, позивач вважає, що викладені у відзиві обставини не відповідають дійсним обставинам справи та вважає, що рішення зборами Уповноважених прийнято за відсутності кворуму, рішення про звільнення Голови правління прийнято органом, у якого немає повноважень приймати відповідні рішення, так як прийняття таких рішень відноситься до виключної компетенції загальних зборів. Вказана письмова відповідь надіслана в межах строку, визначеного судом апеляційної інстанції (17.12.2020).

11.01.2021 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшли письмові пояснення відповідача на відповідь на відзив, які судом апеляційної інстанції залишаються без розгляду на підставі ч. 2 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України, оскільки надіслано суду 11.01.2021, без клопотання про продовження строку на їх подання, визначеного судом апеляційної інстанції в ухвалі від 30.11.2020. Апеляційним судом була надано представникам відповідача право усно їх озвучити, своїм правом представники відповідача скористались.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2021 у зв`язку з перебуванням 12.01.2021 суддів Корсака В.А. та Поляк О.І., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем) у відпустці, для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 у справі №925/279/20 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Євсіков О.О., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі № 925/279/20 прийнято до провадження вказаною колегією суддів. Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі № 925/279/20 призначено на 23.02.2021 о 12:20.

12.01.2021 на адресу Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшла письмова заява про стягнення з ОСОБА_1 на користь ГБК «Зірочка-1» витрат на правову допомогу у сумі 5 000,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 оголошено перерву у розгляді справи №925/279/20 до 09.03.2021. Запропоновано Гаражно-будівельному кооперативу «Зірочка-1» надати в судове засідання для огляду документи щодо членів відповідача станом на 24.02.2019, з метою перевірки чисельності членів Кооперативу встановленої судом першої інстанції станом на 24.02.2019, з урахуванням суперечності тверджень сторін щодо чисельності членів Кооперативу. Надані відповідачем довідки зі списками власників гаражів та боксів свідчать про встановлення судом першої інстанції чисельності членів кооперативу станом на 24.02.2019 на підставі належних та допустимих доказів, наданих відповідачем, наявних в матеріалах справи. Позивачу в строк до 05.03.2021 надано судом право надати міркування щодо заявлених відповідачем витрат на правову допомогу на суму 5 000,00 грн.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали свої доводи та вимоги, наведені в апеляційній скарзі, просили її задовольнити, рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 залишити без змін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, відповіді на відзив, заслухавши пояснення на відповідь на відзив, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

06.02.2016 на Загальних зборах Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» було прийнято рішення щодо, зокрема, обрання Головою Правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» ОСОБА_1 , Уповноважених представників членів Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1». (т. 1, а.с. 61-66).

На вказаних Загальних зборах, рішення про які оформлене протоколом №2 Загальних зборів Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 06.02.2016, було обрано 18 Уповноважених представників членів Кооперативу, за кожним з яких закріплено по 50 гаражів та внесено відповідні зміни до Статуту Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1». Так, Уповноваженими представника членів Кооперативу обрано ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_23, із визначенням для кожного Уповноваженого номерів гаражів, які належить членам Кооперативу та яких вони представляють (по 50 гаражів на кожного члена).

Згідно п. 8.1 Статуту Загальних зборах Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1», в редакції 2016 року (далі - Статут), управління Кооперативом здійснюється на основі самоврядування, відкритості, участі його членів у вирішенні питань діяльності Кооперативу. (т.1, а.с. 67-76).

11.01.2019 на засіданні Правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» було вирішено призначити на 24.02.2019 об 11:00, в приміщення Федерації профспілок Черкаської області за адресою: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 15, збори Уповноважених Кооперативу з порядком денним: перевибори Голови правління (п. 11.1.1 Статуту), із визначенням порядку реєстрації з 10:30 до 10:55 24.02.2019 у зазначеному приміщенні, а також для підрахунку іменних бюлетенів Уповноважених, призначено розрахункову та лічильну комісію для підрахунку голосів у складі: 4 осіб: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_18 . Визначено обов`язки рахункової комісії щодо обрання голови рахункової комісії, проведення реєстрації Уповноважених, а також визначено обов`язки лічильної комісії щодо перевірки наявних іменних бюлетенів Уповноважених та проведення перерахунку іменних бюлетенів Уповноважених, які голосували на зборах уповноважених. (т.1, а.с. 92-93).

24.02.2019 за засіданні Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» були присутні 13 Уповноважених членів Кооперативу, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 . На вказаних зборах було прийнято рішення про визнання незадовільною роботи Голови правління ОСОБА_1 та згідно п. 11.1.1 діючого Статуту звільнення від виконання обов`язків Голови правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» ОСОБА_1 за незадовільний стан справ та систематичне порушення вимог діючого Статуту та своїх обов`язків. (т. 1, а.с. 117).

Відповідно до п. 8.2 Статуту вищим органом управління Кооперативом є загальні збори, Виконавчим органом управління Кооперативом є правління Кооперативу.

Пунктом 9.4 Статуту чергові Загальні збори членів Кооперативу скликаються правлінням Кооперативу або головою Кооперативу у разі потреби, але не рідше 1 (одного) разу на рік. За результатами діяльності Кооперативу за календарний рік збори проводяться не пізніше 1 (одного) місяця після закінчення фінансового року. У разі коли з організаційних причин проведення загальних зборів членів Кооперативу неможливе, скликаються збори уповноважених Кооперативу. Кількість членів Кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених складає 1 уповноважений від 50 членів Кооперативу. Загальні збори членів Кооперативу (збори уповноважених) правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених за наявності не менше двох третин уповноважених.

Позачергові загальні збори або збори уповноважених членів Кооперативу скликаються правлінням або головою Кооперативу за власною ініціативою, на вимогу ревізійної комісії за результатами перевірки і виявлених значних недоліків в діяльності кооперативу та його органів управління, або на вимогу не менше 1/3 (третини) членів Кооперативу, якщо цього вимагають інтереси Кооперативу і вирішення їх в компетенції цих зборів. У разі незабезпечення правлінням (головою) Кооперативу скликання позачергових загальних зборів (зборів уповноважених) членів Кооперативу вони скликаються особами, які вимагають їх скликання, протягом наступних 20 днів з дотриманням порядку їх скликання, який визначений цим Статутом (п. 9.5 Статуту).

Згідно п. 9.6 Статуту повідомлення про проведення чергових загальних зборів (зборів уповноважених) членів Кооперативу має бути винесене на дошку оголошень Кооперативу за місцем його знаходження та/або на Інтернет-сайті Кооперативу не пізніше 45 діб до дати їх проведення, а для позачергових не пізніше 10 діб до дати їх проведення. Крім того, у той же строк повідомлення по необхідності надсилається листом на адресу місця проживання членів Кооперативу, за якою зареєстрований член Кооперативу у журналі (списках) Кооперативу. Або вручається особисто за підписом у відповідному журналі (списку). В повідомленні про проведення Загальних зборів (зборів Уповноважених) членів Кооперативу вказується: повне найменування та місце знаходження Кооперативу; дата, час та місце проведення зборів; перелік питань, включених до порядку денного; час початку та закінчення реєстрації членів Кооперативу для участі у зборах; порядок ознайомлення членів Кооперативу з документами та інформаційними матеріалами, пов`язаними із порядком денним; адрес, строк та умови внесення пропозицій, зауважень чи інформаційних матеріалів щодо порядку денного зборів.

Пунктом 9.9 Статуту встановлено, що загальні збори членів Кооперативу правомочні (легітимні) вирішувати питання, якщо на них присутні більше Ѕ (половини) його членів, а збори уповноважених за наявності не менше 2/3 (дві третини) уповноважених. Наявність кворуму визначається один раз на момент завершення реєстрації членів Кооперативу, які прибули для участі у зборах. Кожний член Кооперативу чи уповноважений член Кооперативу має один голос і це право не може бути передано іншій особі. Представники членів Кооперативу на загальних зборах діють на підставі доручень членів Кооперативу, завірених нотаріально або головою Кооперативу.

Згідно п. 9.10 Статуту рішення загальних зборів (зборів уповноважених) членів Кооперативу щодо прийняття або внесення змін до Статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього, реорганізацію або ліквідацію Кооперативу, в межах їх повноважень, вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше як 75 (сімдесят п`ять) відсотків членів (уповноважених) Кооперативу, присутніх на загальних зборах (зборах уповноважених) членів Кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) Кооперативу, присутніх на його загальних зборах (зборах уповноважених) членів Кооперативу.

Відповідно до п. 9.11 Статуту рішення загальних зборів (зборів уповноважених) членів Кооперативу приймається відкритим голосуванням шляхом підняття спеціальних карток або з використанням бюлетенів для голосування.

Виконавчим органом Кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються Статутом Кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління Кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи Кооперативу. Члени правління та голова Кооперативу обираються загальними зборами членів кооперативу на строк, визначений статутом, але не більше ніж на п`ять років (п.п. 10.1, 10.2 Статуту).

Пунктом 10.3 Статуту визначено основні права та обов`язки виконавчого органу Кооперативу, якими, зокрема, є організація підготовки та скликання Загальні збори (збори Уповноважених) членів Кооперативу.

Так, згідно п. 11.1 Статуту голова Кооперативу обирається із членів Кооперативу загальними зборами (зборами уповноважених) членів Кооперативу на термін до (5) років.

Голова Кооперативу на загальних зборах членів Кооперативу обирається чи звільняється від своїх обов`язків відкритим голосуванням у порядку, визначеному цим Статутом щодо порядку проведення загальних зборів. На зборах уповноважених голова Кооперативу обирається чи звільняється від своїх обов`язків шляхом збору та підрахунку іменних бюлетенів для голосування від членів Кооперативу. На зборах уповноважених голова Кооперативу вважається вибраним чи звільненим, якщо участь у голосуванні прийняло не менше 50 % (п`ятдесят відсотків) від загальної кількості членів Кооперативу простою більшістю голосів (п. 11.1.1 Статуту).

Згідно п. 11.6 Статуту Голова Кооперативу припиняє виконання своїх обов`язків у разі: закінчення строку повноважень; дострокового, згідно з вимогами та порядку, встановленого цим Статутом, відкликання Загальними зборами (зборами Уповноважених) членів Кооперативу; виходу із членів Кооперативу; дострокового складання своїх повноважень за власним бажанням або неможливості виконувати обов`язки голови Кооперативу.

Згідно ст. 94 Господарського кодексу України (далі - ГК України) кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів.

Відповідно до приписів ст.ст. 83, 85, 86 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначені Законом України «Про кооперацію» від 10.07.2003 № 1087-IV (далі - Закон № 1087-IV).

Кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Обслуговуючим кооперативом є кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу (ст. 2 Закону № 1087-IV).

Статтею 6 Закону № 1087-IV визначено, що кооператив є первинною ланкою системи кооперації і створюється внаслідок об`єднання фізичних та/або юридичних осіб на основі членства для спільної господарської та іншої діяльності з метою поліпшення свого економічного стану. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо. Кооператив є юридичною особою, має самостійний баланс, розрахунковий та інші рахунки в установах банків та може мати печатки.

Частиною 1 ст. 8 Закону № 1087-IV визначено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність.

Згідно ст. 10 Закону №1087-IV членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. Членом кооперативу може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку і виявила бажання брати участь у його діяльності. Кооператив зобов`язаний вести облік своїх членів та видати кожному з них посвідчення про членство.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону №1087-IV основними правами члена кооперативу є участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; одержання кооперативних виплат та виплат на паї; одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

Вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу (ч.ч. 1, 2 ст. 15 Закону №1087-IV).

Частиною 8 ст. 15 Закону №1087-IV передбачено, що у разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення загальних зборів членів кооперативу неможливе, статутом кооперативу може бути передбачено скликання зборів уповноважених кооперативу. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених визначаються статутом кооперативу.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених. Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням (ч.ч. 9-12 Закону №1087-IV).

Отже, законодавчо унормовано можливість скликання зборів Уповноважених Кооперативу, кожний з яких має один голос, загальні збори Уповноважених Кооперативу є правомочними вирішувати питання, якщо на зборах присутні не менше двох третин Уповноважених, рішення про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів Кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу.

Зазначене спростовує доводи апелянта про відсутність повноважень у Уповноважених членів Кооперативу через наявність у одного Уповноваженого лише одного голосу члена кооперативу, а також щодо відсутності порядку їх обрання.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 16 Закону №1087-IV виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу. Члени правління та голова кооперативу обираються загальними зборами членів кооперативу на строк, визначений статутом, але не більше ніж на п`ять років. Порядок обрання або відкликання членів правління та голови кооперативу, а також порядок проведення засідань правління кооперативу та прийняття ним рішень визначаються статутом кооперативу.

Так, п. 11.1.1 Статуту визначено, що голова Кооперативу на загальних зборах членів Кооперативу обирається чи звільняється від своїх обов`язків відкритим голосуванням у порядку, визначеному цим Статутом щодо порядку проведення загальних зборів. На зборах уповноважених голова Кооперативу обирається чи звільняється від своїх обов`язків шляхом збору та підрахунку іменних бюлетенів для голосування від членів Кооперативу. На зборах уповноважених голова Кооперативу вважається вибраним чи звільненим, якщо участь у голосуванні прийняло не менше 50 % (п`ятдесят відсотків) від загальної кількості членів Кооперативу простою більшістю голосів.

Таким чином, для звільнення Голови правління від своїх обов`язків має проголосувати не менше 50 % від загальної кількості членів Кооперативу простою більшістю голосів.

Згідно з положеннями ст. 12 Закону №1087-IV основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 17.12.2019 у справі №904/4887/18 вказала, що члени обслуговуючого кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Статтею 167 ГК України визначено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Під час розгляду корпоративних спорів про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення акціонера (учасника) можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) рішенням загальних зборів.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації. При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 5 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 11.01.2019 на засіданні правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» прийнято рішення про призначення зборів Уповноважених Кооперативу на 24.02.2019 об 11:00 в приміщення Федерації профспілок Черкаської області за адресою: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 15, з порядком денним: перевибори Голови правління (п. 11.1.1 Статуту), із визначенням порядку реєстрації з 10:30 до 10:55 24.02.2019 у зазначеному приміщенні, а також для підрахунку іменних бюлетенів уповноважених, призначено розрахункову та лічильну комісію для підрахунку голосів у складі: 4 осіб: ОСОБА_6., ОСОБА_5., ОСОБА_7., ОСОБА_18. Визначено обов`язки рахункової комісії щодо обрання голови рахункової комісії, проведення реєстрації уповноважених, а також визначено обов`язки лічильної комісії щодо перевірки наявних іменних бюлетенів уповноважених та проведення перерахунку іменних бюлетенів уповноважених, які голосували на зборах уповноважених. Рішення засідання правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1», оформлене протоколом №24 від 11.01.2019, не визнано недійсним у судовому порядку.

24.02.2019 відбулися збори Уповноважених членів Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1», які обули оформлені протоколом від 24.02.2019 №2, на яких прийняли участь 13 із 18 уповноважених членів Кооперативу (тобто за наявності кворуму), які мали 438 іменних бюлетенів і представляли більше 50% від загальної кількості 791 член Кооперативу, про що свідчить список гаражів кооперативу, із зазначенням їх власників, які є членами кооперативу. (т.1, а.с. 77-91). На цих зборах Уповноважених членів Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» визнано незадовільною роботу Голови правління ОСОБА_1 та згідно п. 11.1.1 діючого Статуту звільнено від виконання обов`язків Голови правління Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» ОСОБА_1 за незадовільний стан справ та систематичне порушення вимог діючого Статуту та своїх обов`язків. Це рішення прийнято внаслідок голосування, за яке висловилося 12 Уповноважених - «за», «проти» - 0, «утримався» - 1 ( ОСОБА_14 ).

24.02.2019 на засіданні Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» вирішено звільнити ОСОБА_1 від виконання обов`язків голови правління.

Судом першої інстанції, на підставі здійсненого аналізу згідно ст. 86 ГПК України, наявних та допустимих доказів, наданих відповідачем вірно визначено кількість членів Кооперативу 791 станом на 24.02.2019, з урахуванням того, що деякі члени кооперативу мають по декілька гаражів та боксів. Позивачем належними та допустимими доказами згідно ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України не спростовано вказану обставину.

Доводи апелянта про призначення загальних зборів на 24.02.2020, їх закриття через недостатню кількість присутніх та проведення в той же день зборів Уповноважених членів Кооперативу, документально не обґрунтовані.

Відповідно до ч.1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 ГПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Надана позивачем копія спірного протоколу не містить підписів Голови засідання ОСОБА_20 та ОСОБА_13 , що свідчить про те, що копія була виготовлена не з оригіналу Протоколу №2 Уповноважених Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» від 24.02.2019. Згідно письмового пояснення позивача ним був наданий проект протоколу, який він знайшов у робочому комп`ютері кооперативу.

Стосовно заяви свідка, наданої позивачем на підтвердження своїх доводів, то відповідно до ч. 1 ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Із наданої позивачем нотаріальної заяви ОСОБА_2 від 10.06.2020 вбачається, що повідомлення подаються стосовно подій, які мали місце 25.02.2019, натомість спірне рішення прийняте 24.02.2019, а тому вказана заява не може слугувати доказом у даній справі.

Посилання апелянта на те, що нотаріус допустився помилки (описки), то вказане документально не обґрунтоване та є лише припущенням останнього.

Матеріали даної справи містять нотаріально засвідчені заяви ОСОБА_21 , ОСОБА_18 , ОСОБА_22 , ОСОБА_20 , ОСОБА_12 стосовно проведених 24.02.2020 зборів Уповноважених гаражного кооперативу, в яких засвідчено, що кількість уповноважених представників, які приймали участь у голосуванні мали всі необхідні повноваження приймати відповідне рішення, оскільки уповноважені мали 438 іменні бюлетені та представляли кількість членів Кооперативу, що складає більше 50 % від загальної кількості членів кооперативу (згідно з п. 11.1.1 Статуту Гаражно-будівельного кооперативу). Також вказаними особами підтверджено, що на зборах уповноважених окрім уповноважених були присутні близько 100 членів Кооперативу, які не приймали участь у голосуванні, та знаходились там як спостерігачі чи вільні слухачі. (т.1, а.с. 207-211).

Крім того, матеріали справи містять іменні бюлетені від 24.02.2020 на загальну кількість 438 шт. (т.1, а.с. 95-116).

Доводи апелянта про те, що вказані бюлетені містять невідповідності, складені з порушенням, судом апеляційної інстанції до уваги не приймається, оскільки за приписами ч. 5 ст. 269 ГПК України у суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Ані в позовній заяві, ані в уточненні до неї, позивачем не наводилася підстава позову щодо наявності ряду порушень у наявних в матеріалах справи бюлетенях, тому зазначена підстава відповідно до ч. 5 ст. 269 ГПК України не приймається і не розглядається судом апеляційної інстанції.

В позовній заяві та уточненні до неї позивачем не наведено в якості підстави позову неправомірності його звільнення відповідно до вимог Статуту та діючого законодавства, тому з урахуванням приписів ч. 5 т. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції не надає оцінки зазначеній обставині.

Згідно ч.4 ст.236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Апеляційним господарським судом при винесені даної постанови було надано обґрунтовані та вичерпні висновки доводам сторін із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню.

За таких обставин, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що скликання зборів Уповноважених Кооперативу на 24.02.2019, їх проведення і голосування на них Уповноважених Кооперативу відбулося за наявності достатнього кворуму Уповноважених та у відповідності з вимогами Статуту Кооперативу і Закону України «Про кооперацію», а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Статтею 123 ГПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

При цьому, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.ч. 4, 5 ст. 126 ГПК України).

Згідно ч. 6 ст. 126 ГПК України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

У судовому засіданні 23.02.2021 представник позивача на запитання суду щодо погодження із заявою відповідача про стягнення 5 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу, надав усну відповідь щодо заперечення із заявленими відповідачем витратами.

Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 23.02.2021 надавав позивачу право подати свої міркування (заперечення) щодо стягнення заявленої відповідачем суми витрат на професійну правничу допомогу. Станом на момент прийняття постанови у даній справі позивач не навів та не довів суду щодо неспівмірності витрат на професійну правничу допомогу відповідача в суді апеляційної інстанції в обґрунтування зменшення зазначених витрат.

Від позивача 09.03.2021 об 15:53, після оголошення судового рішення (постанови) надійшов лист щодо необґрунтованості витрат на професійну правничу допомогу, який не підлягає оцінці судом апеляційної інстанції у зв`язку із закінченням апеляційного провадження.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідачем на підставі Договору про надання правової допомоги №5/ц/2020 від 21.02.2020, укладеного між Гаражно-будівельним кооперативом «Зірочка-1» (далі - Клієнт) та адвокатом Руднічук Дмитром Володимировичем (далі - Адвокат), понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000,00 грн (т.1, а.с. 130-131).

Пунктом 4.1 Договору про надання правової допомоги №5/ц/2020 від 21.02.2020 встановлено, що вартість наданих юридичних послуг визначається шляхом підписання Додатку №1 після одержання від Клієнта замовлення на надання юридичної допомоги. Адвокат виставляє Клієнту відповідний рахунок.

Згідно Додатку №3 до вказаного Договору сторони погодили, що участь адвоката у всіх судових засіданнях, що будуть слухатись під час розгляду вказаної господарської справи №925/279/20 у Північному апеляційному господарському суді, буде оплачуватись виходячи з того, що вартість 1 судового засідання, незалежно від його тривалості, складатиме 4 000,00 грн. Сторони цим Договором вирішили змінити п. 4.1 Договору, виклавши його у наступній редакції: «Загальна вартість послуг (гонорар) Адвоката та обсяг, види виконаних ним робіт буде зазначений ним в Кошторисі витрат, що складається на підставі умов укладеного сторонами Договору про надання правової допомоги та цього Додатку, та за згодою сторін не може перевищувати 5 000,00 грн».

За кошторисом витрат №5/г/2020-3 на надані та заплановані юридичні послуги адвоката згідно Договору про надання правової допомоги №5/ц/2020 від 21.02.2020 вартість витрат становить 5 000,00 грн.

Згідно Акта виконаних робіт від 12.01.2021 Адвокат виконав, а Клієнт прийняв виконання наступних юридичних послуг: складання відзиву на апеляційну скаргу та його відправка стороні та суду 1 000,00 грн; роботи пов`язані з підготовкою та безпосередньою участю адвоката у 1 судовому засіданні - 4 000,00 грн. Загальна вартість наданих Адвокатом послуг по всім визначеним розділам складає 5 000,00 грн.

Крім того, відповідачем до заяви подано рахунок на оплату №5/г/2020-3 від 12.01.2021 та квитанцію до прибуткового касового ордера №4 від 12.01.2021.

При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України»).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Верховний Суд у розгляді справ, які стосуються витрат на професійну правничу допомогу неодноразово вказував на те, що розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Вказаний правовий висновок викладено у додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц.

Об`єднана палата Верховного Суду під час розгляду справи №910/13071/19 звернула увагу, що втручання суду у договірні відносини між адвокатом та його клієнтом у частині визначення розміру гонорару або зменшення розміру стягнення такого гонорару з відповідної сторони на підставі положень частини четвертої статті 126 ГПК України можливе лише за умови обґрунтованості та наявності доказів на підтвердження невідповідності таких витрат фактично наданим послугам. В іншому випадку, таке втручання суперечитиме принципу свободи договору, закріпленому в положеннях статті 627 ЦК України, принципу pacta sunt servanda та принципу захисту права працівника або іншої особи на оплату та своєчасність оплати за виконану працю, закріпленому у статті 43 Конституції України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц дійшла висновків про те, що процесуальним законодавством визначені критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахування складності справи та фінансового стану учасників справи.

Зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи. Вказаний правовий висновок викладено у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19 та від 22.11.2019 у справі № 910/906/18.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції витрати відповідача, пов`язані з правничою допомогою за розгляд справи у суді апеляційної інстанції, за відсутності обґрунтованих заперечень позивача щодо їх розміру, не доведення позивачем неспівмірності витрат на професійну правничу допомогу покладає вказані витрати відповідача на позивача.

Згідно ст. 129 ГПК України судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 126, 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі №925/279/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 08.10.2020 у справі № 925/279/20 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

4. Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Гаражно-будівельного кооперативу «Зірочка-1» (код Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України 22791887, 18001, м. Черкаси, вул. Оборонна, 18) 5 000,00 грн (п`ять тисяч гривень) витрат на професійну правничу допомогу.

5. Видачу наказу доручити Господарському суду Черкаської області.

6. Матеріали справи №925/279/20 повернути до Господарського суду Черкаської області.

7. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст. ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 15.03.2021.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді О.В. Попікова

О.О. Євсіков