ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" березня 2021 р. м ХарківСправа № 922/765/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Комунального підприємства "Сучасне місто", місто Харків,

до фізичної особи підприємця Блохін Ігоря Олександровича, місто Харків,

про стягнення заборгованості та штрафних санкцій за договором,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Комунальне підприємство "Сучасне місто", звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача, фізичної особи підприємця Блохін Ігоря Олександровича, про стягнення заборгованості у сумі 8 710, 55 грн., три відсотка річних у сумі 283,54 грн., інфляційних втрат у сумі 541,45 грн. а також пеню у сумі 541,56 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно пунктів 3 та 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Дослідивши зміст позовної заяви, суд встановив, що обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав на те, що з 17 квітня 2020 року на підставі пункту 7.1.2 договору № 2172/09/19 від 25 вересня 2019 року договір припинив свою дію, внаслідок укладання додаткової угоди до договору від 16 квітня 2020 року. Втім у розрахунках основної заборгованості та похідних вимог (пені, трьох відсотків річних та інфляційних втрат) фігурують дати після 16 квітня 2020 року, без зазначення причин нарахування даних вимог поза межами дії договору; крім того, розрахунки похідних вимог поділені на періоди з подвоенням та без їх належного визначення.

Крім того, позивач, вказуючи на факт часткового виконання відповідачем договірних зобов`язань, не зазначив в розрахунках суми основної заборгованості здійснені відповідачем оплати по кожному із актів надання послуг (в разі наявності виписка по банківським рахункам, тощо).

Вище зазначене позбавляє суд встановити, як алгоритм формування основної заборгованості й сум похідних вимог, так і періоди за які нараховуються позивачем дані суми до стягнення.

За імперативними приписами процесуального законодавства України, саме на позивача, як ініціатора позову, покладається довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а суд, в свою чергу, керуючись принципом (засадою) диспозитивності, здійснює розгляд справи в межах заявлених нею вимог.

В розрізі викладеного, вбачається, що позивач, формуючи матеріали позовної заяви, зверхньо сформував позов, оскільки дана заява по суті справи не містить належного обґрунтованого розрахунку розміру заявлених до стягнення сум, в тому числі похідних вимог, у зв`язку з чим суд не має можливості достеменно встановити дійсні обставини справи.

В порушення вимог пункту 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позивач не зазначив у позові попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статей 162 Господарського процесуального кодексу України щодо форми та змісту заяви по суті справи (позовна заява).

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статті 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви, позивачу необхідно надати суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які поніс позивач і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, а також обґрунтований розрахунок сум пред`явлених позивачем до стягнення.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Комунального підприємства "Сучасне місто" без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду: належного обґрунтованого розрахунку розміру заявлених до стягнення сум, в тому числі похідних вимог; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які поніс позивач і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 12 березня 2021 року.

Суддя Н.В. Калініченко

№ 922/765/21