ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

17 березня 2021 року м.Харків Справа № 913/136/21
Провадження №34/913/136/21
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі
за позовом Виконувача обов`язків керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області, м. Лисичанськ Луганської області,
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області, смт. Малорязанцеве Попаснянського району Луганської області,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Попаснянська районна державна адміністрація Луганської області, м. Попасна Луганської області,
до Фермерського господарства «Крамаренко», смт. Лисичанський Попаснянського району Луганської області,
про розірвання договорів оренди землі та зобов`язання повернути земельні ділянки
Вказані Договори зареєстровано 07.12.2018 за номерами записів про інше речове право №29398299 та №29390464.
В подальшому, відповідно до положень Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», повноваження щодо розпорядження земельними ділянками, що є предметом Договорів оренди №11 та №12 від 29.11.2018, перейшли до Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області.
При обстеженні встановлено, що відповідачем допущено порушення земельного законодавства, а саме використання орендованих земель не за цільовим призначенням, оскільки на земельних ділянках вирощується соняшник, що є порушенням п. 15 та п. 24 Договорів оренди землі. За результатами проведеного обстеження складено Акти обстеження земельних ділянок від 19.08.2020.
Прокурор стверджує, що відповідачем фактично змінено вид земельних угідь з пасовищ на ріллю без додержання порядку, встановленого чинним законодавством, що є істотним порушенням умов укладених договорів оренди. Отже, в даному випадку встановлено факт нецільового використання земельних ділянок сільськогосподарського призначення, вид угідь пасовища, що підтверджується відповідними актами обстеження.
Таким чином, прокурор вважає, що Договори оренди земельних ділянок №11 та №12, укладені 29.11.2018 між Попаснянською районною державною адміністрацією та ФГ «Крамаренко», підлягають розірванню, а земельні ділянки загальною площею 30,0848 га (16,2976 га та 13,7872 га) - поверненню Малорязанцівській селищній раді Попаснянського району Луганської області.
Вказане стало підставою для звернення Виконувача обов`язків керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області до суду з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2021 справу № 913/136/21 передано на розгляд судді Іванову А.В.
За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
В листі №31-162-вих.2021 від 15.01.2021 голова Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області Новак Ю.М. повідомив, що селищна рада не має повноважень для прийняття мір по розірванню даних Договорів, а також не має права та повноважень для реєстрації права комунальної власності на невитребувані земельні ділянки, оскільки орендодавцем виступала Попаснянська районна державна адміністрація, тому прокурору слід звертатися саме до цього органу.
Однак, прокурор стверджує, що саме на Малорязанцівську селищну раду Попаснянського району Луганської області чинним законодавством покладено повноваження щодо здійснення заходів контролю за належним використанням земель на відповідній території. Вказані обставини підтверджуються матеріалами здійснення позивачем заходів самоврядного контролю у спірних правовідносинах (листи, акти обстеження).
При цьому, Малорязанцівська селищна рада безпосередньо приймала участь у складанні Актів обстеження земельних ділянок від 19.08.2020, тому з цього часу у неї була можливість відреагувати на встановлене під час складання актів нецільове використання земельних ділянок.
Відтак, прокурор вважає, що Малорязанцівська селищна рада Попаснянського району Луганської області, будучи органом місцевого самоврядування, на який покладено повноваження щодо здійснення заходів контролю за належним використанням земель на відповідній території, протягом розумного строку всупереч інтересам держави за їх захистом до суду не звертається.
В зв`язку з наведеним, прокурор направив Малорязанцівській селищній раді повідомлення №31-1119вих-21 від 09.03.2021, в якому вказав, що, оскільки селищна рада не вживає заходів щодо розірвання Договорів оренди та повернення земельних ділянок, існують підстави для пред`явлення позову в інтересах держави в особі Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області.
Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ч. 3 та 4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру".
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Приписами ч. 4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" врегульовано, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Аналіз положень ч. 3 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.
"Неналежність захисту" може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Малорязанцівською селищною радою Попаснянського району Луганської області не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки протягом тривалого часу селищна рада знала про нецільове використання земельних ділянок, які є предметом Договорів оренди земельних ділянок №11 та №12 від 29.11.2018, укладених між Попаснянською районною державною адміністрацією та ФГ «Крамаренко», однак не здійснила належних заходів щодо захисту інтересів держави шляхом ініціювання розірвання Договорів оренди та повернення земельних ділянок.
Разом з тим, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку наявна бездіяльність Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області, оскільки вона достеменно знала про порушення інтересів держави, але не відреагувала на таке порушення та не звернулася до суду з відповідним позовом у розумний строк.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва Виконувачем обов`язків керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області за позовною заявою №31-1225-вих-21 від 12.03.2021.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Положеннями ч. 3 ст. 247 ГПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги характер спірних правовідносин, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі суд вважає за необхідне розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.
Положеннями абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Таким чином, Малорязанцівська селищна рада Попаснянського району Луганської області набуває статусу позивача у даній справі.
Крім того, прокурор в позовній заяві заявив клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Попаснянської районної державної адміністрації Луганської області.
Відповідно до ч. 1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 50 ГПК України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.
В обґрунтування необхідності залучення Попаснянської районної державної адміністрації Луганської області в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, прокурор зазначає, що спірні Договори оренди земельних ділянок укладалися та підписувалися саме уповноваженою особою Попаснянської районної державної адміністрації Луганської області.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що Договори оренди земельних ділянок №11 та №12 від 29.11.2018 дійсно укладались між Попаснянською районною державною адміністрацією та ФГ «Крамаренко». З огляду на те, що предметом спору у цій справі є розірвання вказаних Договорів оренди земельних ділянок, стороною в яких є Попаснянська районна державна адміністрація Луганської області, та зобов`язання відповідача повернути земельні ділянки, які є предметом Договорів оренди земельних ділянок №11 та №12 від 29.11.2018, рішення суду у даній справі може вплинути на її права та обов`язки відносно позивача.
Отже, клопотання прокурора підлягає задоволенню, а Попаснянська районна державна адміністрація Луганської області - залученню до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.
Частиною 8 ст. 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк, який дозволить третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, та надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті (ч. 4 ст. 168 ГПК України).
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 165, 168, 172, 176, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва Виконувачем обов`язків керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Малорязанцівської селищної ради Попаснянського району Луганської області за позовною заявою №31-1225-вих-21 від 12.03.2021.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.
4. Клопотання прокурора про залучення третьої особи задовольнити.
6. Підготовче засідання призначити на 31.03.2021 о 15 год. 10 хв.
7. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Луганської області за адресою: м. Харків, проспект Науки, буд. 5, зал судових засідань №204.
8. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали. Відзив подати з доказами його направлення з усіма додатками іншим учасникам справи.
9. Встановити третій особі строк для подання пояснень щодо позову протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали. Пояснення подати з доказами його направлення з усіма додатками іншим учасникам справи.
10. Явку представників сторін та третьої особи визнати необов`язковою.
Cуд звертає увагу учасників справи про наявність технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст. 197 ГПК України та Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 №196.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 17.03.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Іванов