РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

25.02.2021Справа № 910/10319/20
За позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова-енергетична-компанія"

про стягнення 12453990,00 грн

Суддя Усатенко І.В.

Секретар судового засідання Микитин О.В.

Представники сторін:

від позивача Пересада Б.О.

від відповідача Архангельська Ю.С.

В судовому засіданні 25.02.2021 на підставі ст. 240 ГПК України прийнято скорочене рішення суду.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова-енергетична-компанія" про стягнення 12453990,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору №65-150-SD-20-00097 від 09.04.2020 купівлі-продажу електричної енергії, в зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача штраф у розмірі 12453990,00 грн.

Ухвалою суду від 23.07.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 27.08.2020.

13.08.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, посилаючись на ту обставину, що штраф має нараховуватись не за певний період, а на один день і відповідно становить 1045440,00 грн. Крім того, відповідач зазначив, що ним частково було погашено суму штрафу у розмірі 91290,00 грн.

26.08.2020 через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він підтримує позовні вимоги у повному обсязі та наполягає на вірному розрахунку штрафу.

27.08.2020 в підготовчому засіданні оголошено перерву до 17.09.2020.

10.09.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримує заперечення, викладені у відзиві.

17.09.2020 через канцелярію суду від позивача надійшли письмові пояснення на заперечення на відповідь на відзив, в яких вказує на вірність розрахунку штрафу.

17.09.2020 підготовче засідання не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Усатенко І.В. у щорічній відпустці.

Ухвалою суду від 21.09.2020 підготовче засідання призначено на 08.10.2020.

08.10.2020 в підготовчому засіданні оголошено перерву до 29.10.2020.

29.10.2020 підготовче засідання не відбулося, у зв`язку з перебуванням судді Усатенко І.В. на лікарняному.

Ухвалою суду від 26.11.2020 підготовче засідання призначено на 07.12.2020.

04.12.2020 від відповідача надійшло клопотання про призначення судової економічної експертизи.

В судовому засіданні 07.12.2020 суд розглянув клопотання про призначення у справі судової експертизи та протокольною ухвалою відмовив в задоволенні клопотання позивача про оголошення перерви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 20.01.2021 року.

18.01.2021 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій з посиланням на ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України. Відповідач просив зменшити штрафні санкції до 954150,00 грн.

В судовому засіданні 20.01.2021 оголошено перерву до 01.02.2021.

26.01.2021 через канцелярію суду від позивача надійшли заперечення проти клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій.

В судовому засіданні 01.02.2021 оголошено перерву до 16.02.2021.

08.02.2021 через канцелярію суду від відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких він просить у позові відмовити, а в разі визнання позовних вимог обґрунтованими - зменшити штрафні санкції.

В судовому засіданні 16.02.2021 оголошено перерву до 25.02.2021.

В судовому засіданні 25.02.2021 позивачем подано клопотання про долучення доказів, яке було долучено до матеріалів справи

В судовому засіданні 25.02.2021 представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у заявах по суті спору.

Представник відповідача проти позову заперечував з підстав, викладених в заявах по суті спору.

Відповідно до ст. 217 ГПК України про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами суд зазначає в протоколі судового засідання і переходить до судових дебатів.

В судових дебатах представник позивача просив позов задовольнити.

Представник відповідача просив у позові відмовити або зменшити розмір штрафних санкцій.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

08.04.2020 р. за результатами проведення електронного аукціону з продажу електричної енергії було підписано аукціонне свідоцтво від 08.04.2020 р. № 03-ЕР-080420-113-1-1, згідно з яким Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Енергоатом-Трейдинг" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енаргоатом" (продавець) продав, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Нова-Енергетична-Компанія" (покупець) купив електричну енергію за графіком продажу: базове навантаження, в обсязі 86400 МВт год, вартістю 104544000,00 грн (без ПДВ), з періодом відпуску/відбору: 13.04.2020 р.- 30.04.2020 р.

09.04.2020 р. між Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Енергоатом-Трейдинг" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енаргоатом" (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Нова-Енергетична-Компанія" (покупець) було укладено договір № 65-150-SD-20-00097 купівлі-продажу електричної енергії та додаткову угоду № 1 до нього (додаткова угода).

Відповідно до п. 2.1 договору за цим договором продавець зобов`язаний продати електричну енергію покупцю, а покупець зобов`язаний купити (прийняти та оплатити) електричну енергію в обсягах та за ціною, що визначаються за результатами електронного аукціону на підставі відповідного аукціонного свідоцтва та на умовах, що визначені у цьому договорі. Купівля-продаж електричної енергії за цим договором здійснюється в Об`єднаній енергетичній системі України (ОЕС України).

Згідно з п. 3.1 договору періодом постачання електричної енергії є календарні дати з 00:00 год першого календарного дня по 24:00 год останнього календарного дня такого періоду (далі - період постачання), що зазначаються у додатковій угоді для періоду постачання за результатами проведеного електронного аукціону.

Як передбачено п. 4.1 договору, купівля-продаж електричної енергії здійснюється за ціною, яка визначається за результатами проведеного аукціону на підставі відповідного аукціонного свідоцтва та зазначається у додатковій угоді для періоду постачання.

У відповідності до п. 4.2 договору вартість електричної енергії визначається як арифметичний добуток обсягу електричної енергії на ціну за 1 (один) МВт год та зазначається у додатковій угоді для періоду постачання.

За п. 4.3 договору оплата за електричну енергію здійснюється у формі попередньої оплати. Покупець оплачує вартість електричної енергії до початку періоду постачання у строки та у розмірі відповідно до умов додаткової угоди для періоду постачання.

Згідно з п. 4.5 договору, якщо покупець, у строки, визначені у додатковій угоді періоду постачання, не здійснив оплату вартості електричної енергії, що підлягає відпуску/відбору, продавець має право в односторонньому порядку зменшити продаж (відпуск) електричної енергії покупцю електричної енергії до обсягу, що відповідає сумі фактично здійсненої оплати. Зменшення продажу (відпуску) електричної енергії покупцю здійснюється у порядку, передбаченому у Розділі 5 цього договору.

Після закінчення періоду постачання сторони складають акт купівлі-продажу електричної енергії. Продавець не пізніше 2 робочого дня після періоду постачання, у якому відбулась купівля-продаж електричної енергії, направляє покупцю в письмовому вигляді акт купівлі-продажу електричної енергії (п. 4.11 договору).

Відповідно до п. 5.1 договору продавець має право призупинити повністю або частково продаж (відпуск) електричної енергії покупцю та звільняється від виконання зобов`язань за цим договором на час призупинення, у разі настання та на період дії, зокрема, порушення покупцем строку оплати будь-якого платежу за цим договором.

Як передбачено п. 6.2 договору, у разі призупинення продавцем продажу (відпуску) електричної енергії, відповідно до Розділу 5 цього договору, у тому числі при зменшенні продажу (відпуску) електричної енергії покупцю відповідно до п. 4.5 цього договору, покупець зобов`язаний сплатити продавцю штраф у розмірі, що дорівнює 15% від обсягу електричної енергії (з урахуванням ПДВ), продаж якого було призупинено/зменшено продавцем.

Згідно з п. 6.5 договору зобов`язання покупця щодо сплати продавцю штрафу виникають у перший торговий день (добу постачання), щодо якого продавцем було призупинено/зменшено продаж (відпуск) електричної енергії.

Цей договір вступає в силу з дати його підписання сторонами та діє до 31.12.2020 р. включно. В частині виконання фінансових зобов`язань договір діє до їх повного виконання (п. 11.1 договору).

Відповідно до п. 2 додаткової угоди періодом постачання електричної енергії є календарні дати з 00:00 годин 13 квітня 2020 року по 24:00 годин 30 квітня 2020 року (далі - період постачання).

Згідно з п. 3 додаткової угоди обсяг електричної енергії, що купується та продається у періоді постачання відповідно до умов цієї додаткової угоди становить 86400 МВт год.

За п. 4 додаткової угоди ціна електричної енергії становить 1210,00 грн за 1 (один) МВт год, крім того ПДВ - 242,00 грн, разом - 1452,00 грн.

У відповідності до п. п. 5, 6 додаткової угоди вартість електричної енергії становить 104544000,00 грн, крім того ПДВ - 20908800,00 грн, разом - 125452800,00 грн. Оплата за електричну енергію здійснюється у формі попередньої оплати.

Покупець забезпечує надходження грошових коштів за електричну енергію на банківський рахунок продавця за 2 (два) робочі дні до початку відповідного етапу періоду постачання у розмірі не меншому, ніж вартість електричної енергії, що підлягає відпуску/відбору в цілому за такий етап у періоді постачання. Період постачання складається з таких етапів:

I етап: 13 - 18 квітня 2020 року, тривалістю 6 (шість) торгових днів (діб постачання);

II етап: 19 - 24 квітня 2020 року, тривалістю 6 (шість) торгових днів (діб постачання);

III етап: 25 - 30 квітня 2020 року, тривалістю 6 (шість) торгових днів (діб постачання).

Додаткова угода є невід`ємною частиною договору, ця додаткова угода набирає чинності з дня її підписання сторонами (п. п. 8, 9 додаткової угоди).

Спір виник у зв`язку з тим, що оплату за другий та третій етапи постачання відповідачем здійснено не було. Враховуючи право продавця, передбачене п. 4.5 та п. 5.1.1 договору, продавець, діючи у порядку передбаченому розділом 5 договору, направив покупцю повідомлення про призупинення продажу (відпуску) електричної енергії за договором та повідомлення про порушення умов договору, в якому повідомив покупця про нарахування йому штрафу у розмірі 15% від вартості призупиненого обсягу електричної енергії та необхідності його сплати у розмірі 12545280,00 грн.

16.04.2020 відповідач звернувся до позивача з листом № 16-04-2020-Е-1, в якому зазначив про втрату контрагентів через впровадження карантинних заходів та повідомив про неможливість виконання своїх зобов`язань щодо здійснення оплати за договором № 65-150-SD-20-00097 від 09.04.2020. Відповідач просив достроково припинити дію договору з 19.04.2020.

17.04.2020 позивач звернувся до відповідача з повідомленням № 50-02/498, в якому зазначив про призупинення продажу (відпуску) - електричної енергії покупцю у зв`язку із тим, що станом на 13:00 17.04.2020 р. відсутня оплата II етапу періоду постачання, початок призупинення продажу (відпуску) з 00:00 годин 19.04.2020 р. по 24:00 годин 30.04.2020 р. Обсяг електричної енергії, продаж якої призупиняється, становить 57600 МВт год.

27.04.2020 позивач надіслав Товариству з обмеженою відповідальністю "Нова-Енергетична-Компанія" повідомлення про нарахування штрафу № 50-02/535 за порушення умов договору, а 14.05.2020 р. звернувся до нього із претензією № 50-08/693 щодо сплати нарахованої суми штрафу у розмірі 12545280,00 грн.

27.04.2020 відповідач звернувся до позивача з листом, в якому зазначав про неможливість виконання своїх грошових зобов`язань та про необхідність дострокового припинення договору. Відповідач вказував, що в разі стягнення з нього штрафу, він буде змушений розпочати процедуру ліквідації.

До матеріалів справи долучено акт № ВН/20/04-0063 від 30.04.2020 купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів згідно з договором 2019-04-17 № 0063-01012, відповідно до якого ціна продажу електричної енергії на небалансах становить 815,69528 грн за 1 МВТ*год.

За змістом ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.

Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

За договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії" (ст. 275 ГК України).

Згідно із ч. ч. 6, 7 ст. 276 ГК України розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених/визначених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом ч. 1 ст. 202 ГК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Як передбачено ч. 2 ст. 193 ГК України, кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених законом або договором.

Відповідно до п. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як передбачено ч. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

У відповідності до ч. 2 ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Згідно з п. 6.2 договору у разі призупинення продавцем продажу (відпуску) електричної енергії, відповідно до розділу 5 цього договору, у тому числі при зменшенні продажу (відпуску) електричної енергії покупцю відповідно до п. 4.5 цього договору, покупець зобов`язаний сплатити продавцю штраф у розмірі, що дорівнює 15% від обсягу електричної енергії (з урахуванням ПДВ), продаж якого було призупинено/зменшено продавцем.

Враховуючи те, що відповідач прострочив кінцевий термін попередньої оплати за договором, у позивача виникло право, передбачене п. 4.5 та п. 5.1.1 договору щодо призупинення продажу (відпуску) електричної енергії за договором.

З вищезазначеного вбачається, обґрунтованість позовних вимог про стягнення з відповідача штрафу на підставі п. 6.2 договору.

Крім того, відповідачем не заперечуються обставини, що ним не було виконано грошові зобов`язання у встановлені договором строки по ІІ та ІІІ етапам періодів оплат.

Заперечення відповідача щодо невірності вчиненого позивачем розрахунку є необгрунтованими, оскільки, позивач рахує штраф не за період, як вказує відповідача, а саме, як передбачено п. 6.2 договору, на вартість електроенергії продаж, якої призупинено (57600МВт год*1452,00 грн*15%= 12545280,00 грн).

Однак, відповідачем заявлено клопотання про зменшення розміру штрафу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 233 ГК України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

У ч. 3 ст. 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, строку прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

За своєю правовою природою штрафні санкції виконують стимулюючу функцію, спонукаючи боржника до належного виконання своїх зобов`язань під загрозою застосування до нього цього виду відповідальності, та стягується в разі порушення такого зобов`язання. Отже, питання про зменшення розміру неустойки вирішується судом на підставі аналізу конкретної ситуації, тобто сукупності з`ясованих ним обставин, що свідчать про наявність підстав для вчинення зазначеної дії.

Крім цього, наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Оскільки неустойка має на меті, в першу чергу, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може лягати непомірним тягарем для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.

Така правова позиція викладена в рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013.

Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням внесених змін згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" та змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України", установлено з 12.03.2020 до 22.05.2020 на усій території України карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" та постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" встановлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Наразі, станом на день прийняття рішення карантин не припинений.

Договором передбачено внесення оплати за товар шляхом сплати попередньої оплати, а отже отримана відповідачем електрична енергія була ним оплачена. Тобто у відповідача відсутня заборгованість за отриману електричну енергію, вбачається прострочення внесення саме попередньої оплати за товар, який йому не поставлявся, оскільки, з настанням відповідного прострочення по внесенню попередньої оплати, позивач скористався своїм правом на припинення постачання електричної енергії. Отже з урахуванням умов договору, з боку відповідача фактично відсутнє прострочення з оплати отриманого товару. Як вбачається з поданих до матеріалів справи доказів та пояснень, в зв`язку з введенням карантину, відповідач втратив контрагентів, яким відчужувалась електрична енергія, придбана у позивача, про що листами було завчасно повідомлено позивача та запропоновано припинити дію договору, в зв`язку з фактично надзвичайними обставинами, зумовленими пандемією та введеним карантином. Позивачем не було прийнято пропозицію відповідача про розірвання договору та не використано можливість відчуження електричної енергії, яку мав придбати відповідач, іншим покупцям.

Вбачається, що сума нарахованого штрафу є значною, відповідачем була погашена заборгованість за І етап періодів постачання, а також враховуючи те, що позивачем було призупинено постачання електричної енергії на ІІ етапі періоду постачання, відтак останній мав можливість здійснити продаж електричної енергії іншим покупцям. З матеріалів справи також вбачається, що відповідач завчасно звертався до позивача з заявою про дострокове розірвання договору, в зв`язку з неможливістю його виконання через введені карантинні обмеження, що надавало можливість позивачу здійснити перепродаж товару іншим покупцям.

Крім цього, матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що позивач зазнав збитків у зв`язку із простроченням виконання зобов`язання за вказаним договором.

Долучений до матеріалів справи акт № ВН/20/04-0063 від 30.04.2020 купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів згідно з договором 2019-04-17 № 0063-01012, відповідно до якого ціна продажу електричної енергії на небалансах становить 815,69528 грн за 1 МВТ*год не є належним, допустимим та вірогідним доказом в підтвердження понесення позивачем збитків.

Отже, суд не вбачає негативних наслідків для позивача від порушення з боку відповідача зобов`язань щодо внесення попередньої оплати, які б зумовлювали обґрунтованість та справедливість нарахування штрафу у такому значному розмірі - 12453990,00 грн.

Наведене вище у своїй сукупності є винятковими обставинами, які є підставою для зменшення розміру неустойки за клопотанням відповідача, що є співрозмірним в контексті інтересів, в тому числі і майнових, обох сторін.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Отже, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 910/93/19 від 22.10.2019 р.

Зважаючи на ступінь виконання відповідачем своїх зобов`язань за укладеним договором, майновий стан відповідача, а також приймаючи до уваги неподання позивачем будь-яких доказів понесення ним збитків внаслідок допущеного відповідачем порушення грошового зобов`язання у даних правовідносинах, суд дійшла висновку про необхідність зменшення розміру штрафу, що підлягає до стягнення з відповідача, на 60% від заявленої позивачем суми штрафу.

Таке зменшення розміру штрафу суд вважає оптимальним балансом інтересів сторін у спорі та таким, що запобігатиме настанню для них негативних наслідків.

При цьому, судом прийнято до уваги, що прострочення оплати відповідачем за передану електроенергію не було систематичним і відбулось лише у деякі періоди.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.05.2019 р. у справі № 910/11733/18.

Крім того, аналогічний висновок щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладений також у постановах Верховного Суду у справі № 917/1068/17 від 04.05.2018 р., у справі № 908/868/18 від 22.01.2019 р., у справі № 904/4071/18 від 13.05.2019, у справі № 925/1549/17 від 22.04.2019 р.

За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача та зменшення розміру нарахованого позивачем штрафу на 60%, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню штраф у розмірі 4981596,00 грн.

Згідно зі ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен з доводів сторін.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню.

Оскільки, суд визнав позовні вимоги про стягнення штрафу обгрунтованими, проте скористався своїм правом на зменшення розміру штрафу, суд вважає обгрунтованим покладення всієї суми судового збору на відповідача.

На підставі викладеного, враховуючи положення ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 86, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова-енергетична-компанія" (вулиця Спаська, буд. 5, м. Київ, 04071, ) на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (вул. Назарівська, буд.3, м. Київ, 01032, ) суму штрафу у розмірі 4981596 (чотири мільйони дев`ятсот вісімдесят одна тисяча п`ятсот дев`яносто шість) грн., 00 коп. та 186809 (сто вісімдесят шість тисяч вісімсот дев`ять) грн., 86 коп. судового збору.

3. В частині позовних вимог про стягнення штрафу у розмірі 7472394,00 грн - відмовити.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 09.03.2021

Суддя І.В. Усатенко