ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

10 березня 2021 року Справа № 915/1259/20

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області,

головуючий суддя Давченко Т.М.

за участі секретаря Матвєєвої В.В.;

від сторін представники не з?явилися;

розглянувши у підготовчому засіданні справу № 915/1259/20

за позовом акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро",

вул. Жилянська, 32, м. Київ, 01033;

вул. Воскресенська, 17, м. Дніпро, 49000;

до відповідачів:

1) фермерського господарства "АКОРДИ",

вул. Горького, 43, с. Іванівка, Арбузинський район, Миколаївська область;

2) ОСОБА_1 ,

АДРЕСА_1 ;

АДРЕСА_2 ;

про стягнення в солідарному порядку грошових коштів у загальній сумі 1120673 гн. 87 коп.

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Банк Кредит Дніпро" (далі - Банк) звернулося з позовом про стягнення з фермерського господарства (ФГ) "АКОРДИ" та ОСОБА_1 у солідарному порядку грошових коштів у загальній сумі 1120673 грн. 87 коп., із яких: 999616 грн. 60 коп. ? заборгованість по кредиту; 105751 грн. 80 коп. ? несплачені відсотки за користування кредитом; 13109 грн. 73 коп. ? пеня за несвоєчасну сплату кредиту; 2056 грн. 78 коп. ? пеня за несвоєчасну сплату відсотків; 138 грн. 96 коп. ? інфляційні втрати за несвоєчасне погашення відсотків, з посиланням на неналежне виконання ФГ "АКОРДИ" зобов?язань щодо своєчасного і у повному обсязі повернення кредитних коштів за укладеним з Банком кредитним договором від 05.04.2019 № 050419-АЕ, у зв?язку з чим утворилася заборгованість у спірній сумі, стягнути яку Банк просить солідарно з позичальника ФГ "АКОРДИ" та ОСОБА_1 , яка, згідно умов укладеного з Банком договору поруки від 25.03.2020 № 250320-П поручилися своїм майном за виконання позичальником зобов?язань за кредитним договором.

Банк також просить про стягнення з відповідачів грошових коштів на відшкодування судових витрат.

За такими вимогами ухвалою від 07.12.2020 відкрито провадження в даній справі та призначено підготовче засідання на 12.01.2021, проте в указану дату засідання не відбулося у зв?язку з перебуванням головуючого судді у відпустці, про що сторонам у справі направлені відповідні повідомлення.

Ухвалою від 18.01.2021 призначено підготовче засідання на 09.02.2021.

Від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому ОСОБА_1 просить суд про задоволення позову Банку частково, а саме, в частині стягнення заборгованості у спірній сумі з ФГ "АКОРДИ", ? з посиланням на те, що ОСОБА_1 не є поручителем указаного фермерського господарства, оскільки нею не укладався та не підписувався з Банком договір поруки від 25.03.2020 № 250320-П. За твердженнями відповідача-2, підпис на договорі поруки від її імені виконаний невідомою особою з наслідуванням підпису ОСОБА_1 .

Крім того, у зв?язку з викладеними обставинами відповідачем-2 подано до суду клопотання:

1) про витребування у Банку оригіналу договору поруки від 25.03.2020 № 250320-П;

2) про призначення в даній справі судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої відповідач-2 просить поставити питання:

- чи виконаний однією і тією ж особою підпис у договорі поруки від 23.12.2020 №231219-П в розділі "Місцезнаходження і реквізити сторін" у графі "Поручитель" напроти прізвища ОСОБА_1 .?

- ким саме, ОСОБА_1 чи іншою особою (з наслідуванням підпису чи без) виконано підпис у договорі поруки від 23.12.2020 №231219-П в розділі "Місцезнаходження і реквізити сторін" у графі "Поручитель" напроти прізвища ОСОБА_1 .?

Банк у відповіді на відзив від 17.11.2020 зазначив, зокрема, що заперечує проти задоволення клопотання ОСОБА_1 про призначення експертизи, оскільки на даний час дійсність договору поруки від 23.12.2019 № 231219-П відповідачем-2 не оспорено; недійсність указаного договору прямо не встановлена законом, він не визнаний судом недійсним і ніким у судовому порядку не оспорюється, а тому в силу ч. 1 ст. 204 ЦК України цей договір є правомірним.

Ухвалою від 09.02.2021 задоволено клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів та зобов?язано Банк до 05.03.2021 подати суду оригінал договору поруки від 25.03.2020 № 250320-П. Цією ж ухвалою продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 10.03.2021.

Крім того, суд дійшов висновку про доцільність розгляду клопотання ОСОБА_1 щодо призначення в даній справі судової почеркознавчої експертизи у наступному засіданні із заслуховуванням щодо нього пояснень відповідача-2, у зв?язку з чим ухвалою від 09.02.2021 визнано обов`язковою явку у підготовче засідання гр. ОСОБА_1 з документами, що посвідчують особу.

Від Банку та ФГ "АКОРДИ", належним чином повідомлених про час та місце проведення засідання, представники в засідання не з?явилися, при цьому від Банку 05.03.2021 надійшла заява про проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача. В заяві також Банк зазначив, що вважає клопотання про призначення в даній справі експертизи не підлягаючим задоволенню.

ОСОБА_1 , належним чином повідомлення про час та місце проведення засідання, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням про вручення ухвали від 09.02.2021 в матеріалах справи, також не з`явилася, пояснень щодо причин неявки (визнаної обов`язковою) суду не подано.

Дослідивши матеріали справи щодо клопотання ОСОБА_1 про призначення в даній справі судової почеркознавчої експертизи, суд приходить до такого.

У відповідності до ч. 1 ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" встановлено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об?єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п.1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) (далі ? Науково-методичні рекомендації) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп?яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об?єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Клопотання відповідача-2 про призначення судової почеркознавчої експертизи обґрунтовано тим, що у договорі поруки від 25.03.2020 № 250320-П у розділі "Місцезнаходження і реквізити сторін" у графі "Поручитель" навпроти прізвища ОСОБА_1 стоїть підпис, який виконаний не відповідачем, а іншою особою з наслідуванням її підпису, що може бути доведено почеркознавчою експертизою.

Другою статтею Господарського процесуального кодексу України, встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін.

Відповідно до статті 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

В рішенні Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень пункту 20 частини першої статті 106, частини першої статті 11113 Господарського процесуального кодексу України у взаємозв`язку з положеннями пунктів 2, 8 частини третьої статті 129 Конституції України, зазначено, що засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного частиною першою статті 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав".

Принцип рівності був неодноразово застосований ЄСПЛ і у справах щодо України. Наприклад, у справі "Надточій проти України" (Nadtochiy v.Ukraine, заява № 7460/03), рішення від 15 травня 2008 р.: 26. Суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, "Кресс проти Франції" (Kress v. France), [GC], заява № 39594/98, п. 72, ECHR 2001-VI; "Ф.С.Б. проти Італії" (F.C.B. v. Italy) від 28 серпня 1991 року, серія A № 208-B, п. 33; "Т. проти Італії" (Т. v. Italy) від 12 жовтня 1992 року, серія A № 245-C, п. 26; та "Кайя проти Австрії" (Kaya v. Austria), заява № 54698/00, п. 28, від 8 червня 2006 року).

Ураховуючи викладене, суд визнає, що клопотання відповідача-2 про призначення судової експертизі, як витікає з його змісту, не є очевидно необґрунтованим, його подано з дотриманням положень процесуального законодавства, а тому його подання не свідчить про намір сторони перешкоджати встановленню дійсних обставин справи.

Разом із тим, як зазначалося вище, ухвалою від 09.02.2021 судом було визнано обов`язковою явку у підготовче засідання гр. ОСОБА_1 з документами, що посвідчують особу.

Зазначене зобов?язання викликане необхідністю здійснення низки процесуальних дій, необхідних для забезпечення права сторони на отримання доказу у вигляді висновку експерта, зокрема, подання та особисте підтвердження вільних зразків підпису, відібрання в судовому засіданні експериментальних зразків підпису.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила.

У відповідності до ч. 4 ст. 13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд зауважує, що під час підготовчого провадження в даній справі всім учасникам справи було надано можливість реалізувати свої процесуальні права, у тому числі, за рахунок продовження строку підготовчого провадження на максимально можливий термін.

ОСОБА_1 , не з?явившись у засідання, фактично не забезпечила явку особи, щодо підпису якої вона просила призначити експертне дослідження; при цьому відповідачем-2 не подано суду ні пояснень щодо причин неявки, ні належних доказів неможливості взяти участь в засіданні, ні доказів на підтвердження поважності причин неподання в судове засідання вільних зразків її підпису.

За такого відповідач-2 несе ризик настання наслідків, пов`язаних з невчиненням процесуальних дій, які полягають у відмові в задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ураховуючи викладене, керуючись засадами рівності учасників судового процесу перед законом і судом та розумності строків розгляду справи, суд вважає відсутніми підстави для задоволення клопотання відповідача-2 про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи.

Здійснивши дії, передбачені статтею 182 ГПК України, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд вважає можливим закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 182, 185, 220, 228, 232, 234, 235 ГПК України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити в задоволенні клопотання відповідача-2 про призначення в даній справі судової почеркознавчої експертизи.

2. Закрити підготовче провадження у справі.

3. Справу призначити до судового розгляду по суті в судовому засіданні, яке відбудеться 06.04.2021 о 16:00.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: м. Миколаїв, Будинок Рад, вул. Адміральська, 22, поверх 9, зал засідань № 1.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, проте заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.М. Давченко