ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

11.03.2021 Справа №914/3075/20

Господарський суд Львівської області у складі головуючого судді Трускавецького В. П., секретаря судового засідання Зубко С. В., розглянувши у режимі відеоконференції матеріали справи

за позовом: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС», м. Київ,
до відповідача:Приватного підприємства «Агрофірма «Лугове», с. Лугове Бродівського району Львівської області,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:ОСОБА_1 , с. Підгірці Бродівський район Львівська область,
про: стягнення 131'159,86 грн відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок ДТП.
За участю представників сторін:
позивача (в ремимі відеоконференції):Брусков Віктор Ярославович адвокат,
відповідача:Мачічка Ольга Олександрівна адвокат,
третя особа:не з`явився.
Встановив.

На розгляд Господарського суду Львівської області подано позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до Приватного підприємства «Агрофірма «Лугове» про стягнення 131'159,86 грн відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок ДТП.

Ухвалою суду від 30.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, задоволено клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та встановлено відповідачу строк для подання впродовж 10 календарних днів заперечення щодо розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи по суті призначено на 14.12.2020.

Розгляд справи 14.12.2020 відкладено на 21.01.2021.

18 грудня 2020 року відповідачем подано до суду заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Також, 23.12.2020 відповідачем подано до суду відзив на позов, у якому окрім іншого повідомлено, що ПП «Агрофірма «Лугове» не визнає Звіт №281 від 23.10.2018 та вважає, що оцінкою визначено необґрунтовано великий розмір матеріальної шкоди, який не відповідає ринковій вартості відновлення майна. Також, зазначений звіт не є експертним дослідженням; дослідження проводилось на особисте замовлення позивача; фахівець, що проводив дослідження, не попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову від проведення дослідження, тощо.

21 січня 2021 року ПП «Агрофірма «Лугове» подано до суду клопотання про призначення судової авто товарознавчої експертизи та клопотання про поновлення строку на подачу відзиву та заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 21.01.2021 постановлено здійснювати розгляд справи № 914/3075/20 за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів та призначити підготовче засідання на 01.02.2021.

29 січня 2021 року відповідачем подано клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_1 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 01.02.2021 залучено до участі у справі ОСОБА_1 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та відкладено підготовче засідання на 22.02.2021.

Підготовче засідання 22.02.2021 відкладалось на 04.03.2021 та на 11.03.2021.

Відповідач, 04.03.2021 подав суду додаткові пояснення щодо необхідності проведення судової експертизи, від позивача 09.03.2021 надійшов оригінал Звіту № 281 про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу та 10.03.2021 надійшли додаткові пояснення щодо проведення експертизи.

Вислухавши представників сторін, проаналізувавши матеріали справи, судом з`ясовано наступне.

Відповідно до Звіту № 281 про оцінку, вартість відновлювального ремонту автомобіля BMW (р.н. НОМЕР_1 ), розрахована оцінювачем, складає 251'966,91 грн; Вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу - 180'038,83 грн.

Згідно з розрахунком суми страхового відшкодування, страховим актом №АХА2420401 від 25.10.2018, страховим актом №АХА2420398 від 25.10.2018 та умовами Договору страхування №412589а7кш від 19.12.2017, розмір страхового відшкодування склав 230'209,86 грн. Вказані кошти Позивачем було сплачено на СТО згідно з платіжними дорученнями № 509106 від 26.10.2018 та №509056 від 29.10.2018 на підставі рахунку-фактури № ОЗЧ-000019, рахунку-фактури № 89/2 та калькуляції.

Відповідач у заявленому клопотанні про призначення експертизи вказує про необґрунтований розмір матеріальної шкоди, який не відповідає ринковій вартості відновлення майна ТЗ. При цьому, при виплаті страхового відшкодування не враховано коефіцієнту зменшення страхової суми (оскільки виявлено сліди відновлювального ремонту складових частин кузова).

Також зазначає, що використовувати Звіт №281 як об`єктивний доказ величини шкоди у справі не є можливим з таких причин: цей висновок не є експертним дослідженням, оскільки суд не призначав таку експертизу; дослідження проводилось на особисте замовлення Позивача; фахівця, який проводив дослідження не попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову від проведення дослідження. Окрім того, вагомою підставою є те що, на момент проведення даної оцінки Відповідача не було запрошено та не було можливості впевнитися, що оцінці підлягали пошкодження, які виникли саме під час ДТП вчинені ОСОБА_1 , яке відбулося 01.10.2018.

Належним доказом вартості матеріального збитку є судова автотоварознавча експертиза, яка може бути призначена судом на підставі заяви учасників процесу. Для встановлення дійсної вартості розміру нанесеної ДТП шкоди.

За загальним правилом та з огляду на положення статті 1192 ЦК України, - розмір збитків визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За змістом пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Пунктом 2.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (далі - Методика) передбачено, що вартість відновлювального ремонту колісного транспортного засобу визначається як грошові витрати, необхідні для відновлення пошкодженого, розукомплектованого колісного транспортного засобу.

Відповідно до пункту 2.4 указаної Методики вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Як вказує Відповідач, жодного документу, який би вказував на отримані пошкодження, Позивачем не надано. Звіт про оцінку майна є лише попереднім оціночним документом, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму, що визначає розмір збитку.

Так, заявник просить призначити у справі авто товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: Яка вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля BMW X1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 внаслідок дорожньо-транспортної події, що відбулась 01.10.2018, на дату проведення експертного дослідження ОСОБА_3 , з врахуванням коефіцієнту фізичного зносу та без врахування ПДВ у вартості складових, які потребують заміни.

Позивач заперечивши щодо заявленого відповідачем клопотання про призначення експертизи, вказав.

Якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), було використано нові вузли, деталі, комплектуючі частини, у тому числі іншої модифікації, що випускаються в обмін знятих із виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не має права вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації.

Відповідач має нести відповідальність в розмірі вартості відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу, а не в розмірі вартості матеріального збитку (вартість відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу).

Окрім того, при виплаті страхового відшкодування Позивач не має враховувати коефіцієнт фізичного зносу. Це не передбачено ані діючим законодавством, ані Договором добровільного страхування наземного транспорту № 412589а7кш від 19.12.2017.

Відповідач зазначає, що оскільки при проведенні огляду 02.10.2018 винуватця ДТП не викликали, це є підставою для призначення по справі експертизи.

Відповідно до п. 5.2. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Фонду державного майна від 24.11.2003 N142/5/2092 у разі потреби виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду КТЗ (після їх узгодження з виконавцем дослідження) здійснюється замовником дослідження шляхом вручення відповідного виклику під розписку особі, що викликається, або телеграмою з повідомленням про її вручення адресату.

Тобто, Позивачем не було порушено права Відповідача, оскільки діючим законодавством не передбачено обов`язок запрошувати на огляд транспортного засобу Відповідача.

Щодо питання щодо неврахування ПДВ при розрахунку експертом вартості відновлювального ремонту: Відповідач знову ж таки в своїх запереченнях посилається на норми Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», які не підлягають застосуванню в даному випадку, оскільки Позивачем здійснюється виплата на підставі договору добровільного страхування.

Окремо звертаємо увагу на те, що оплата страхового відшкодування Позивачем здійснювалась на рахунки ФОП, які не є платниками ПДВ, та відповідно не можуть включати ПДВ у рахунок чи видавати податкові накладні.

Таким чином, на даному етапі підготовчого провадження, вказані заперечення сторін свідчить про неможливість без спеціальних знань встановити дійсну (реальну) вартість відновлювального ремонту ТЗ (в тому числі, з чи без урахування фізичного зносу та з урахуванням ПДВ чи без його нарахування), адже відповідна інформація буде необхідною при оцінці доказів на стадії вирішення спору по суті.

При постановленні ухвали суд керувався таким.

Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи. Згідно з частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

З аналізу наведених норм вбачається, що підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, що мають значення для справи, для такого з`ясування необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом спору є стягнення з Відповідача різниці вартості відновлювального ремонту ТЗ (частину відшкодовано АТ СГ «ТАС» за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів), яка (заявлена сума 131159,86 грн) як вказує Відповідач визначена невірно.

Отже, для об`єктивного вирішення справи важливим є визначення дійсної (реальної) вартості відновлювального ремонту ТЗ BMW X1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , станом на 01.10.2018 дату ДТП.

Відповідно до частин 4 та 5 статті 99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Проаналізувавши обставини, про які вказує Відповідач, як на підстави заперечення проти позову, у сукупності із запереченнями Позивача щодо недоцільності проведення відповідної експертизи, суд зробив висновок про часткову обґрунтованість поданого ПП «Агрофірма «Лугове» клопотання про призначення експертизи.

Позивач не пропонував суду питань, які б хотів поставити експерту, а суд формуючи відповідні питання, на які необхідно надати експертну відповідь, дійшов висновку, що заявлене Відповідачем питання є частково вичерпним (враховуючи технічні уточнення суду) для повного з`ясування обставин, що будуть входити у коло доказування при вирішенні спору по суті.

Відповідно до частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

При поданні клопотання про призначення судової експертизи відповідачем не запропоновано експертної установи, якій можна було б доручити відповідне проведення, а відтак, суд вважає за доцільне доручити її проведення, Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз. Позивач не заперечив проти запропонованої експертної установи.

Керуючись статтями 2, 42, 99, 100, 102, 103, 182, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання Приватного підприємства «Агрофірма «Лугове» про призначення експертизи задовольнити частково.

2. Призначити судову експертизу.

3. Проведення експертизи доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

4. Надати експерту об`єкт дослідження, який знаходиться в матеріалах справи:

4.1. Оригінал звіту № 281 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу.

5. На вирішення експерта поставити таке питання:

5.1. Яка вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу BMW X1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 внаслідок дорожньо-транспортної події, що відбулась 01.10.2018, на дату 01.10.2018 (дата оцінки у Звіті № 281 про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу) складеному оцінювачем ОСОБА_3 , з врахуванням коефіцієнту фізичного зносу та без врахування такого коефіцієнту, з врахуванням ПДВ у вартості складових, які потребували заміни та без врахування ПДВ у вартості складових, які потребували заміни?

6. Попередити судового експерта, який буде давати експертний висновок, про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену статтями 384 і 385 Кримінального кодексу України.

7. Витрати на проведення експертизи покласти на відповідача.

8. Зобов`язати сторони, у випадку необхідності, подати через суд для експертного аналізу додаткові документи.

9. Запропонувати судовому експерту реалізувати надане йому статтею 13 Закону України «Про судову експертизу» право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

10. Провадження у справі зупинити.

Відповідно до частини 7 статті 99 Господарського процесуального кодексу України призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Справу № 914/3075/20 надіслати до Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в порядку, визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 16.03.2021.

Суддя В.П. Трускавецький