ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

11.03.2021м. ДніпроСправа № 904/6760/20

за позовом Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 108 987,60 грн.

Без участі представників сторін.

Суддя Мельниченко І.Ф.

ВСТАНОВИВ:

Криворізька міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом стягнення 108 987,60 грн., що складають суму заборгованості за договором оренди земельної ділянки від 10.10.2007, запис про державну реєстрацію вчинено у Державному реєстрі земель 26.10.2007 за № 56.

Судові витрати позивач просить солідарно покласти на відповідачів.

Ухвалою суду від 11.01.2021 відкрито провадження у справі, розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

24.02.2021 від відповідача через канцелярію суду надійшов відзив на позов, клопотання про призначення експертизи, про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, клопотання про долучення та дослідження доказів по справі, а також заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

02.03.2021 від позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на позов з документальним обґрунтуванням.

09.03.2021 від позивача через канцелярію суду надійшли заперечення проти зупинення провадження у справі, а також заперечення щодо заявлених відповідачем клопотань.

Розглянувши заявлені відповідачем клопотання та заперечення позивача, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що малозначними справи є: справи у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, суд зазначає, що в порядку спрощеного провадження підлягають розгляду малозначні справи і в даному випадку критерієм такого розгляду є саме ціна позову.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є стягнення заборгованості з орендної плати за землю у розмірі 108 987,60 грн., що є значно менше ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як передбачено пунктом 2 частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, отже в розумінні Господарського процесуального кодексу України дана справа є малозначною.

Крім того, суд зазначає, що наведені в клопотанні аргументи відповідача не свідчать про складність даної справи.

Таким чином, здійснивши аналіз предмету та підстав позову, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи, значення для суспільного інтересу, суд дійшов висновку, що спір може бути віднесений до категорії малозначних і тому цей спір можливо розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Щодо клопотання про призначення експертизи, суд зазначає, що останнє задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Дослідивши матеріали справи, подані документи, суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаного вище клопотання відповідача, оскільки зібраних у справі доказів достатньо для з`ясування всіх обставин, що мають значення для справи, а встановлення фактичних даних у справі не потребує спеціальних знань.

Щодо клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Антимонопольний комітет України, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Антимонопольний комітет України, оскільки, заявником не доведено суду, яким чином прийнятим судовим рішенням в даній справі буде наділено Антимонопольний комітет України новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Щодо клопотання про зупинення провадження у справі, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи подане клопотання відповідач вказує на те, що наразі у провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа № 160/7809/19 за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участю третьої особи без самостійних вимог Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про визнання протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області за № 3728 від 24.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття, отже на думку заявника рішення у адміністративній справі № 160/7809/19 матиме преюдиційне значення для розгляду даної справи щодо стягнення заборгованості із орендної плати, оскільки впливає на правомірність нарахування такої заборгованості.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку, зокрема: об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що обставини, які є предметом розгляду у справі № 160/7809/19 є суттєвими для вирішення спору у даній справі, господарський суд вважає можливим задовольнити клопотання відповідача та зупинити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 227, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі № 904/6760/20 до розгляду Дніпропетровським окружним адміністративним судом справи № 160/7809/19.

Зобов`язати сторін повідомити господарський суд про результати розгляду справи № 160/9670/19.

Ухвала набирає законної сили - 11.03.2021.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.Ф. Мельниченко