УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

15.03.2021Справа № 910/3817/21

Суддя Господарського суду міста Києва Данилова М.В., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» (04075, м. Київ, вул. Гамарника, 56)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пологовий будинок «Лелека» (04075, м. Київ, вул. Квітки Цісик, буд. 56)

про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна та визнання права власності -

ВСТАНОВИВ:

10 березня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» (позивач) надійшла позовна заява б/н від 10.03.2021 року до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пологовий будинок «Лелека» (відповідач) про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності.

Позовні вимоги обґрунтовані вчиненням протиправних дій колишнім керівником позивача, у зв`язку з якими з володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» вибуло майно, яке належало йому на праві власності.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, згідно яких передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 N R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Положеннями ст.ст. 1, 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено, що станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2 270, 00 гривень.

За приписами статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Судом враховано, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до листа Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, згідно з Бюджетним кодексом України, Законом України «Про судовий збір», банківські реквізити для сплати судового збору до Господарського суду міста Києва наступні: отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок: UA3026001; код класифікації доходів бюджету: 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); символ звітності: 206; наявність відомчої ознаки: "83" Господарські суди.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності, тобто три вимоги немайнового характеру.

За таких підстав, при зверненні до суду з вказаним позовом позивачем повинен бути сплачений судовий збір у загальному розмірі 6 810, 00 грн. відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Натомість, до позовної заяви позивачем не додано жодних доказів сплати судового збору за подання даної позовної заяви, що підтверджується Актом відділу діловодства Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 року.

Відтак, позивачем не виконано вимоги ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Також на першому аркуші позовної заяви позивачем зазначено учасників судового процесу: позивача, відповідача, а також третю особу, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «ВНЛ-Україна». Однак, позивачем у позові не зазначено правових підстав щодо залучення вказаної особи до участі у справі, відтак, позивачем не здійснено належного та достатнього викладу обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, а саме в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи, яка зазначена у позові самим позивачем.

Водночас, за змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Як вбачається з позовної заяви і доданих до неї документів, позивач із заявою про залучення до участі у справі третьої особи до суду не звертався, а рівно позивач не зазначив, на які права чи обов`язки визначеної ним у позові третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, керуючись ч. 1, 3 ст. 162, ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву б/н від 10.03.2021 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Пологовий будинок «Лелека» про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності - залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Лікувально-оздоровчий профілакторій «Дюбек» в строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви через відділ діловодства суду надати:

- докази сплати судового збору у встановлених Законом порядку та розмірі (оригінал квитанції або платіжного доручення);

- наведення повного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «ВНЛ-Україна».

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 15 березня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В. Данилова