УХВАЛА

м. Київ

25.02.2021Справа № 910/16343/20

Суддя Господарського суду міста Києва Стасюк С.В розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Тівац" про відвід судді у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тівац"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр"

про зобов`язання усунути перешкоди та стягнення 193 446,04 грн.

Представники учасників справи: без виклику

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тівац" (надалі по тексту - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр" (надалі по тексту - відповідач) про:

-зобов`язання відповідача усунути перешкоди в користуванні нежитловим приміщенням групи приміщень № 1016, за адресою м. Київ, вул. Саперне поле, буд. № 14/55, загальною площею 11,50 кв.м., яке розташоване у цокольному поверсі, літера "А", нижній рівень, шляхом повного демонтування блоків безперебійного живлення IPS - 1230В-00 в кількості двох штук, приймально - контрольного обладнання системи оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей: блоків Централь пожежні "Алто 2000 ЦП" в кількості 5 п`ять штук, щита автоматики паркінгу, та іншого допоміжного обладнання, яке змонтовано в нежитловому приміщенні для роботи приймально - контрольного обладнання системи оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей;

-стягнення матеріальної шкоди у вигляді неодержаного прибутку (упущеної вигоди) у розмірі 122 400,00 грн., понесених збитків у розмірі 300,00 грн., заборгованості за фактичне користування нежитловим приміщенням без правової підстави у розмірі 40 746,04 грн., моральної шкоди у розмірі 30 000, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач незаконно використовує нежитлове приміщення, за адресою: м. Київ, вул. Саперне поле, буд. № 14/55 без сплати належних платежів за фактичне користування приміщенням.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2020 відкрито провадження у справі № 910/16343/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03.12.2020.

03.12.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 21.01.2021.

21.01.2021 підготовче засідання по справі відкладено на 18.02.2021.

18.02.2021 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про відвід судді.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід судді.

23.02.2021 Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про відвід судді, основні мотиви якої аналогічні мотивам, які були викладені у заяві позивача про відвід судді, яка була подана у судовому засіданні 18.02.2021.

З відбитку штемпеля відділення поштового зв`язку вбачається, що заяву було направлено до суду 19.02.2021, тобто на наступний день після судового засідання у яку вже була розглянуто заява позивача про відвід судді з аналогічних мотивів

Розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Тівац" про відвід судді, суд зазначає таке.

Згідно зі ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Основні підстави для відводу судді у поданих заявником заявах про відвід судді зводяться до того, що суддя Стасюк С.В. не дослідив повноваження представника відповідача Закарлюки Ніни Сергіївни, необгрунтовано залучив до матеріалів справи документи від особи, яка не мала процесуальної дієздатності, а також незаконно допустив до участі у справі вказану особу.

Згідно з частиною 1, пунктом 1 частини 2 та частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

- заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Подання вдруге представником позивача заяви про відвід судді від розгляду справи , суд розцінює як зловживання процесуальними правами, які полягають у заявленні завідомо безпідставного відводу судді.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України", no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ у справі "Мусієнко проти України", no. 26976/06, від 20.01.2011).

Згідно з частинами 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Згідно з частиною 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені Господарським процесуальним кодексом України.

Так, для запобігання зловживанню процесуальними правами у кожному конкретному випадку може бути вжито, зокрема, таких заходів:

-залишення без розгляду або повернення скарг, заяв, клопотань (ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України);

-покладення на сторону судових витрат повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (ч. 9 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України);

-стягнення в дохід державного бюджету штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України);

-постановлення окремої ухвали (ч. 2 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки подання представником відповідача заяви про відвід суді у даній справі є зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, Господарський суд міста Києва дійшов висновку про залишення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст. 35, 38, 43, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1.Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Тівац" про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи № 910/16343/20 залишити без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено та підписано: 25.02.2021

Суддя С. В. Стасюк