ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про розстрочення виконання рішення суду

02.03.2021м. Дніпро№ 904/5520/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Рудь І.А., за участю секретаря судового засідання Товстоп`ятки В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік-Сервіс" про розстрочення виконання рішення суду від 22.01.2021 № 22/02/2021-2 у справі:

за позовом: Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Одеса

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік-Сервіс", м. Кам`янське Дніпропетровської області

про стягнення штрафних санкцій за порушення термінів поставки товару у загальній сумі 209 410 грн. 71 коп. за договором поставки від 30.03.2020 № ОД/НХ-20-152НЮ

Представники:

від позивача (стягувача): не з`явився;

від відповідача (боржника, заявника): Корнєєв А.В., керівник.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду від 16.12.2020 позов задоволено повністю; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік-Сервіс" на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" 198 663 грн. 36 коп. штрафу, 10 747 грн. 35 коп. пені та 3 141 грн. 16 коп. витрат зі сплати судового збору.

11.01.2021 на виконання вказаного рішення господарським судом видано наказ.

23.02.2021 на адресу суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік-Сервіс" про розстрочення виконання рішення господарського суду від 16.12.2020 строком на шість місяців зі сплатою заборгованості, відповідно до запропонованого заявником графіку.

В обґрунтування поданої заяви зазначає про скрутне фінансове становище підприємства, яке виникло, зокрема через рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.06.2020 № 22848 та від 13.07.2020 № 27566, яким заявника віднесено до переліку ризикових платників податків. Через вказане неправомірне рішення контролюючого органу, яке оскаржене заявником, ТОВ "Юнік-Сервіс" не має можливості вчасно реєструвати податкові накладні, що призводить до втрати замовлень, і, як наслідок, відсутності коштів. Вказує, що одночасне стягнення боргу в сумі 212 551 грн. 87 коп. за рішенням суду у даній справі призведе до суттєвого погіршення фінансової ситуації на підприємстві, масового скорочення працівників, затримки з виплатою зарплати, зриву строків виконання підприємством зобов`язань перед замовниками продукції.

Ухвалою господарського суду від 23.02.2021 прийнято заяву до розгляду та призначено її розгляд у засіданні на 02.03.2021.

02.03.2021 на адресу суду надійшли заперечення стягувача на заяву про відстрочення виконання рішення суду, в яких зазначив, що 28.01.2021 ТОВ "Юнік-Сервіс" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з клопотанням про відстрочення виконання рішення суду через внесення підприємства до переліку ризикових платників та економічну ситуацію в країні. АТ "Укрзалізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" АТ "Укрзалізниця" не погоджується з вимогами щодо надання відстрочення виконання рішення суду на півроку, оскільки взаємовідносини ТОВ "Юнік-Сервіс" з Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області не мають відношення до АТ "Укрзалізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" АТ "Укрзалізниця". Крім того, з наданої заяви не вбачається, що після спливу шістьох місяців ТОВ "Юнік-Сервіс" налагодить свою господарську діяльність та буде спроможне виконати рішення від 16.12.2020 Господарського суду Дніпропетровської області по справі №904/5520/20. Навпаки, невиконання вказаного рішення ТОВ "Юнік-Сервіс" з грудня 2020 порушує законні права та інтереси АТ "Укрзалізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" АТ "Укрзалізниця". Виходячи з наведеного, на думку позивача, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення виконання рішення суду.

У призначене судове засідання стягувач явку повноважного представника не забезпечив.

Зважаючи на скорочені строки розгляду заяви, судом додатково повідомлено стягувача про день, час та місце розгляду даної заяви, шляхом направлення телефонограми, яка отримана РФ "Одеська залізниця" АТ "Українська залізниця" 26.02.2021 (т. 2, а.с. 60).

Господарський суд зазначає, що стягувач про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, оскільки 26.02.2021 отримав телефонограму, що відповідно до ч.ч. 6, 9 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України є належним повідомленням про час і дату судового засідання (постанова Верховного Суду від 25.02.2020 у справі № 910/7819/18).

До вказаного висновку суд прийшов також з огляду на наступне.

Учасники судового провадження, безвідносно до отримання/неотримання поштової кореспонденції, в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, про що неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні від 03.04.2008 по справі "Пономарьов проти України", рішенні від 26.04.2007 по справі "Олександр Шевченко проти України", рішенні від 14.10.2003 по справі "Трух проти України".

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 910/5187/19, від 24.03.2020 у справі 904/1975/19.

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

У даному випадку господарським судом здійснені всі можливі заходи задля повідомлення позивача про розгляд даної справи (заяви) судом, що підтверджується направленням ухвал суду на всі відомі суду адреси та засоби зв`язку з ними.

При цьому, згідно з приписами ч. 6 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Враховуючи обмежений строк розгляду заяви відповідача, суд позбавлений можливості відкласти її розгляд на іншу дату.

Отже, враховуючи скорочений строк на розгляд заяви про розстрочку виконання рішення суду, а також достатність доказів для розгляду заяви боржника за відсутності представника стягувача в судовому засіданні, суд вважає за доцільне провести розгляд вказаної заяви без участі представника позивача, оскільки його неявка відповідно до норм Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає такому розгляду.

У судовому засіданні 02.03.2021 представник заявника підтримав подану заяву, просив її задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника заявника, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява про розстрочення виконання рішення суду підлягає частковому задоволенню з огляду на нижченаведене.

Згідно із нормами ч. 1 ст. 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

За приписами ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч.5 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України).

Аналізуючи норми ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд зазначає, що відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Розстрочка - це виконання рішення частками, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись господарським судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо).

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. При цьому, згоди сторін на вжиття заходів, передбачених ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, ця стаття не вимагає.

Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати:

1) матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан;

2) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

3) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

4) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

5) наявність інфляційних процесів у економіці держави;

6) інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення тощо.

Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

При цьому положення чинного господарського процесуального законодавства України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання.

Тому суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами ст. 86 Господарського процесуального кодексу України.

Так, в обґрунтування викладених у заяві вимог заявник посилається на наступні обставини:

- скрутне фінансове становище підприємства, яке виникло, зокрема, через рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.06.2020 № 22848 та від 13.07.2020 № 27566, яким заявника віднесено до переліку ризикових платників податків. У зв`язку із прийняттям вказаного рішення реєстрація всіх податкових накладних підприємства зупинена;

- на даний час рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 за позовом ТОВ "Юнік-Сервіс" рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.06.2020 № 22848 та від 13.07.2020 № 27566 визнано протиправним та скасоване, але апеляційна скарга Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на вказане рішення ще не розглянута;

- дебіторська заборгованість станом на 18.02.2021 становить 757 720 грн. 12 коп. та у більшості контрагентів заявника обов`язок щодо розрахунку за договором наступає з моменту реєстрації ТОВ "Юнік-Сервіс", як постачальником, податкової накладної.

- станом на 18.02.2021 залишок грошових коштів підприємства на банківському рахунку складає в овердрафті (мінус) 185 366 грн. 83 коп. кредитних коштів в АТ "КБ" Приватбанк"; на рахунку в АТ "Перший український міжнародний банк" кошти відсутні;

- одночасне стягнення боргу в сумі 212 551 грн. 87 коп. за рішенням суду у даній справі при зведе до суттєвого погіршення фінансової ситуації на підприємстві, масового скорочення працівників, затримки з виплатою зарплати, зриву строків виконання підприємством зобов`язань перед замовниками продукції.

На підтвердження викладених у заяві обставин, заявником до матеріалів справи надані копії наступних документів: довідки про обіги та сальдо АТ "КБ" Приватбанк" від 22.02.2021 № 210222SU13410906, виписки АТ "Перший український міжнародний банк" станом на 18.02.2021, оборотно-сальдової відомості за 18.02.2021 на підтвердження заборгованості контрагентів та договорів з контрагентами.

В матеріалах справи наявні копія рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.06.2020 № 22848 та від 13.07.2020 № 27566, а також копія рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 у справі № 160/8532/20 за заявою ТОВ "Юнік-Сервіс" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.06.2020 № 22848, та від 13.07.2020 № 27566; визнання протиправними та скасування рішень Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській; зобов`язання зареєструвати податкові накладні, яким позов ТОВ "Юнік-Сервіс" задоволено у повному обсязі.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.01.2021 у справі № 160/8532/20 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2020 у справі № 160/8532/20 повернуто без розгляду. Отже, вказане рішення суду першої інстанції набрало законної сили.

Як свідчить судова практика до обставин, що ускладнюють виконання судового рішення та які є підставою для розстрочення його виконання, належать скрутне матеріальне становище боржника, наявність загрози банкрутства юридичної особи-боржника, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

В рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що відстрочення або розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Суд звертає увагу на те, що надання розстрочення виконання рішення є виключним заходом, який має застосовуватись лише за наявності поважних причин та при найменшій шкоді кредитору. При цьому, затримка у виконанні рішення не повинна бути надто тривалою та такою, що порушує саму сутність права, яке захищається пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (рішення ЄСПЛ у справі "Іммобільяре Саффі проти Італії", заява № 22774/93, пункт 74).

За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (ухвала ЄСПЛ від 07.10.2003 року у справі "Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, тривалість виконання вісім місяців). І навіть, два роки та сім місяців, не визнавались надмірними і не розглядалися, як такі, що суперечить вимогам розумного строку, передбаченого статтею 6 Конвенції (ухвала ЄСПЛ від 17.09.2002 року у справі "Крапивницький та інші проти України", заява № 60858/00). Таким чином, для з`ясування обставин чи є період виконання рішення надмірно тривалим, варто звернути увагу на особливі обставини кожної справи.

Боржником (відповідачем) надані достатні докази, які свідчать, що його фінансовий стан і зазначені в заяві обставини роблять неможливим своєчасне та повне виконання рішення у даній справі. За таких обставин, розстрочення виконання рішення для боржника в даному випадку не є інструментом ухилення від виконання рішення, боржник лише намагається через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють, забезпечити повне виконання рішення та погашення заборгованості перед стягувачем.

Розстрочення виконання рішення суду має здійснюватися з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, важливим є досягти балансу інтересів сторін.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.04.2018 у справі № 920/199/16.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 "Чижів проти України" зазначено, що на державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як в теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до параграфу 1 статті 6 Конвенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України частиною національного законодавства України є Конвенція про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікована Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР). Юрисдикція Європейського суду з прав людини є обов`язковою в усіх питаннях, що стосуються тлумачення та застосування Конвенції.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.04 по справі "Шмалько проти України" (заява № 60750/00) зазначено, що для цілей ст. 6 Конвенції виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина "судового розгляду".

Необхідною умовою задоволення заяви про надання розстрочення виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, дослідження та оцінювання не лише доводів боржника, а й заперечень кредитора.

При цьому, необхідно враховувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але перш за все необхідно враховувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Оцінивши доводи боржника, враховуючи його фінансовий стан, суд дійшов висновку, що надання розстрочення виконання рішення на три місяці не порушить принцип збалансованості інтересів сторін.

Розстрочення виконання рішення суду на три місяці, в повній мірі буде відповідати принципам справедливого судового розгляду у контексті частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Надання розстрочки виконання рішення у справі, на думку суду, сприятиме належному виконанню заявником своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін.

Прийнявши до уваги обставини, які ускладнюють одночасне виконання судового рішення - фінансовий стан підприємства, обставини, зазначені боржником, як причини такого фінансового стану підприємства, суд дійшов висновку, що у даній справі розстрочення виконання рішення суду здійснюється з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора.

Тобто, принцип "справедливої рівноваги" та "справедливого балансу" у розумінні статті 6 Конвенції при частковому задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду не буде порушено.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 06.09.2019 у справі № 905/1885/18.

За встановлених обставин, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та майновий стан сторін, дослідивши надані заявником в обґрунтування заяви докази, суд вбачає підстави для часткового задоволення заяви відповідача та надання розстрочки виконання судового рішення у справі № 904/5520/20 строком на 3 місяці із щомісячною сплатою суми боргу у загальному розмірі 221 551 грн. 87 коп. до 25 числа місяця, починаючи з березня 2021. В іншій частині заяви про розстрочення виконання рішення слід відмовити.

Надаючи оцінку поданим стягувачем запереченням, господарський суд зазначає, що виходячи з їх змісту вони стосуються раніше поданої заяви боржника про відстрочку виконання рішення суду, яка ухвалою суду від 22.02.2021 залишена без розгляду.

Письмові пояснення стягувача з приводу заяви боржника, що розглядається, до суду не надходили.

У судовому засіданні 02.03.2021 проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву від від 22.01.2021 № 22/02/2021-2Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнік-Сервіс" про розстрочку виконання рішення суду у справі задовольнити частково.

Розстрочити виконання рішення господарського суду від 16.12.2020 на 3 місяці зі сплатою суми боргу у загальному розмірі 221 551 грн. 87 коп. рівними частинами по 70 850 грн. 62 коп., відповідно до наступного графіку:

- до 25.03.2021 - 70 850 грн. 62 коп.;

- до 25.04.2021 - 70 850 грн. 62 коп.;

- до 25.05.2021 - 70 850 грн. 63 коп.

В іншій частині заяви про розстрочення виконання рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею - 02.03.2021.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.А. Рудь