номер провадження справи 18/168/19
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2021 справа № 908/2772/19

м.Запоріжжя Запорізької області

Колегія суддів господарського суду Запорізької області: Головуючий суддя Левкут Вікторія Вікторівна, суддя Горохов Ігор Сергійович, суддя Корсун Віталій Леонідович, при секретарі судового засідання Непомнящій Н.П., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол (69035, м. Запоріжжя, пр. Л. Жаботинського, буд. 50)

до відповідача публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд 14)

про визнання незаконним та скасування рішення комісії, оформленого протоколом засідання комісії від 06.09.2019 з розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ №00001597 від 09.07.2019,

учасники справи:

від позивача: Наконечний О.Г., ордер № 1006263 від 25.11.2019

від відповідача: Лєлєкова В.В., довіреність № 648 від 24.12.2020

СУТНІСТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол звернулось до господарського суду Запорізької області з позовом до публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго про визнання незаконним та скасування рішення комісії Запорізьких міських електричних мереж з розгляду акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 00001597 від 09.07.2019, оформленого протоколом засідання комісії від 06.09.2019.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2019 справу № 908/2772/19 передано на розгляд судді Носівець В.В. (після зміни прізвища Левкут В.В.).

Ухвалою суду від 07.10.2019 позовну заяву ТОВ Керуюча компанія Ледокол залишено без руху; позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 28.10.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі №908/2772/19, присвоєно справі номер провадження 18/168/19, призначено підготовче засідання на 26.11.2019.

Від відповідача 21.11.2019 надійшов відзив на позовну заяву вих. № 329/33 від 20.11.2019, відповідно до якого зазначено, що порушення згідно акту №00001597 від 09.07.2019 виявлено в межах електрообладнання, яке перебуває на балансі споживача, за стан якого споживач несе відповідальність, передбачену чинним законодавством України у сфері електроенергетики. Враховуючи дотримання оператором системи 7-денного строку згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ для запрошення споживача на засідання комісії та обізнаність позивача про кожну дату засідання комісії, відповідач вважає, що доводи позивача про порушення відповідачем порядку інформування споживача про засідання комісії є необґрунтованими та безпідставними. Крім того, посилання на 5-денний строк для запрошення на комісію згідно листа НКРЕ від 19.02.2013 є безпідставним, оскільки даний строк був обумовлений Правилами користування електричною енергією, які втратили чинність на день виникнення спірних правовідносин. Нарахування по акту проведено з 19.02.2019 (день останньої технічної перевірки згідно акту №586) по 08.07.2019 включно. Отже, нарахування недоврахованої електричної енергії проведено оператором системи у суворій відповідності та з дотриманням вимог ПРРЕЕ. Доступ до приміщення було забезпечено Кривенко О.О., у присутності якого і здійснювалась технічна перевірка об`єкта, що зафіксовано відеозаписом. Відмова Кривенко О.О. від підписання Акту про порушення, не впливає на його дійсність, оскільки останній на виконання абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ підписаний більше ніж одним уповноваженим представником оператора системи, а відмову представника споживача зафіксовано за участю двох свідків. Доводи позивача про недотримання відповідачем порядку допуску згідно Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів є безпідставними, та не спростовують факту виявленого порушення споживачем ПРРЕЕ, що виразилося у самовільній зміні схеми обліку. Виявлений вид порушення, як дії споживача, що призвели до зміни показів розрахункового засобу обліку, не потребує обов`язкового проведення експертизи на підтвердження виявленого порушення ПРРЕЕ.

У підготовчому засіданні 26.11.2019 оголошувалась перерва до 15.01.2020, строк підготовчого провадження продовжувався.

03.12.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву вих. № 1/02-12/19 від 02.12.2019, відповідно до якої зазначено, що акт про порушення не містить посилання на пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Пункти ПРРЕЕ за якими здійснено розрахунок комісією не відображені у акті про порушення. Отже ПАТ «Запоріжжяобленерго» при складанні акту керувався не конкретними обставинами, а необґрунтованими припущеннями, які надають можливість в подальшому застосувати до споживача будь-які санкції. Зазначена відповідачем інформація, щодо відмови від підписання акту Кривенко О.О., не спростовує доводів викладених у позовній заяві, оскільки як зазначалось зазначена особа не є працівником споживача, відповідальним за електрогосподарство, або такою на яку розповсюджують загальні вимоги гл. 17 ЦК України. Факт втручання споживача в роботу приладів обліку електроенергії у разі невизнання цього споживачем обов`язково має бути підтверджений експертизою. Щодо вини споживача зазначив, що згідно п. 2 акту про порушення, цілісність пломб не порушена, згідно п. 10 акту про порушення прилад обліку - не вилучався, згідно п. 1.6 акту технічної перевірки засобів обліку, ввідний кабель від меж балансової належності до місця встановлення обліку без зауважень. Згідно п. 6 акту технічної перевірки засобів обліку, електролічильник встановлений у шафі, шафа опломбована. Абз.2 п. 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Відповідно протокол від 15.08.2019 складений трьома уповноваженими представниками оператора системи, один з яких є заінтересованої особою. Крім того, позивач вважає, що до складу осіб які є незаінтересованими, не можна віднести двох електромонтерів ТОВ «КК «МРІЯ», які мають спеціальні знання та навички у сфері електроенергетики, а також співпрацюють з ПАТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО». Відповідний акт свідчить про проведення контрольного огляду засобів комерційного обліку споживача та відсутність будь-яких претензій щодо цілісності конструкцій огородження, отже оператором системи розподілу при розрахунку не застосовано п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ. Відповідачем було грубо порушено ПРРЕЕ а саме: складання акту без представника споживача; не проведення обов`язкової експертизи; залучення заінтересованих осіб до складання акту; відсутність чіткого посилання на норми порушені споживачем у акті; складання додатків до акту в іншому місці, в інший час та за відсутності споживача; викривлення обставин щодо можливості перевірки підключених струмоприймачів споживача; відсутність вини споживача; порушення встановленого строку для повідомлення споживача; включення до складу комісії заінтересованих осіб; самовільна зміна договірних умов при визначенні часу роботи споживача.

23.12.2019 від відповідача надійшли заперечення вих. № 554/33 від 20.12.2019 на відповідь на відзив, відповідно до яких вказано, що твердження позивача про не зазначення відповідачем у акті про порушення пункту ПРРЕЕ або Методики, є безпідставним та необґрунтованим, при цьому, позивачем ігноруються всі обставини, відображені у наданих відповідачем доказах, якими підтверджується факт виявленого порушення. Актом про порушення зафіксовано інше порушення, а саме: дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки, а не втручання в їх роботу. Тобто зі складанням акта про порушення не встановлено факту втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, що доводиться експертизою. Факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки та дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки є різними видами порушень, що не враховано позивачем та призвело до помилкового висновку про необхідність проведення експертизи. Посилання позивача на п. 3.1 Методики (яка втратила чинність на день розгляду акта про порушення на комісії, а саме, 27.07.2019) є безпідставним, оскільки стосується актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, тобто розповсюджувалася на правовідносини між Енергопостачальниками та побутовими споживача (населення). Шунтування вторинних кіл здійснено за допомогою додаткового провідника, приєднаного до вихідних клем вторинних кіл трансформатору струму. Таке шунтування призвело до того, що обсяг спожитої електричної енергії по фазі «А» не враховувався в повній мірі, а по фазі «В» та «С» враховувався із значною похибкою, яка була обумовлена зміною схеми підключення вторинних кіл трансформаторів струму фаз «В» та «С». З вищезазначених замірів вбачається, що шунтування вторинних кіл трансформаторів струму призводило до заниження показників фактично спожитої електричної енергії. Таким чином, зазначення про відсутність вини споживача суперечить обставинам справи, якими підтверджується, що електрообладнання, відносно якого виявлено порушення, знаходиться на балансі споживача і використовується для споживання електричної енергії за об`єктом електропостачання ТОВ «КК «Ледокол». Враховуючи, що дане порушення неможливо було виявити під час контрольного огляду засобів вимірювальної техніки, оскільки місце розташування вторинних кіл трансформаторів струму та огородження кабельного каналу знаходиться в закритій опломбованій комірці (пломби з якої під час контрольного огляду не знімаються), розрахунок недоврахованої електричної енергії здійснено з дня останньої технічної перевірки, а саме, 19.02.2019, що відповідає п.п. 3 п. 8.4.8 ПРРЕЕ. В даному випадку саме дії позивача унеможливили визначення відповідачем потужності згідно п.п. 1 та 2 п. 8.4.10 ПРРЕЕ для розрахунку необлікованої електричної енергії, про що зазначено в п. 6 акту про порушення. Позиція позивача про неправомірне застосування дозволеної потужності при здійсненні розрахунку є помилковою, безпідставною та нормативно необґрунтованою.

Судом 15.01.2020 оголошувалась протокольна ухвала про перерву до 27.01.2020.

Ухвалою суду від 27.01.2020 справу № 908/2772/19 передано на колегіальний розгляд.

Згідно витягу з протоколу автоматичного визначання складу колегії суддів від 30.01.2020 справу № 908/2772/19 передано на колегіальний розгляд у складі трьох суддів господарського суду Запорізької області: головуючий суддя Левкут В.В., судді: Корсун В.Л., Проскуряков К.В.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.01.2020 колегії також передано на розгляд клопотання про призначення електротехнічної експертизи у справі № 908/2772/19.

Ухвалою від 03.02.2020 справу № 908/2772/19 прийнято до колегіального розгляду, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.03.2020. Ухвалою від 03.03.2020 строк підготовчого провадження продовжувався, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 07.04.2020. Ухвалою від 07.04.2020 підготовче засідання відкладено до 19.05.2020.

Ухвалою господарського суду від 19.05.2020 у справі № 908/2772/19 призначено судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, провадження у справі № 908/2772/19 зупинено на час проведення судової електротехнічної експертизи.

Ухвалою від 13.10.2020 справу № 908/2772/19 прийнято до колегіального розгляду у новому складі: головуючий суддя Зінченко Н.Г., судді Корсун В.Л., Проскуряков К.В. (у зв`язку з перебуванням з 12.10.2020 на лікарняному головуючого судді Левкут В.В.) для розгляду і вирішення клопотання Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання доступу до об`єкта дослідження; провадження у справі № 908/2772/19 поновлено для розгляду і вирішення клопотання; клопотання Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання доступу до об`єкта дослідження у справі № 908/2772/19 задоволено; провадження у справі № 908/2772/19 зупинено на час проведення судової електротехнічної експертизи.

Від Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз 17.12.2020 до суду із супровідним листом вих. № 946-20 від 11.12.2020 надійшов висновок за результатами проведення судової електротехнічної експертизи № 946-20 від 11.12.2020 у справі № 908/2772/19 та матеріали справи № 908/2772/19.

Ухвалою від 23.12.2020 провадження у справі поновлено, підготовче засідання призначено на 21.01.2021.

Від позивача 21.01.2021 надійшли письмові пояснення щодо висновку експерта за результатами проведення судової електротехнічної експертизи № 946-20 у справі господарського суду № 908/2772/19.

Від відповідача 18.01.2021 надійшли письмові пояснення щодо висновку експертизи.

Ухвалою від 21.01.2021 підготовче провадження закрито, призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні на 10.02.2021.

Згідно витягу з протоколу автоматичного визначання складу колегії суддів від 09.02.2021 справу № 908/2772/19 передано на колегіальний розгляд у складі трьох суддів господарського суду Запорізької області: головуючий суддя Левкут В.В., судді: Горохов І.С., Корсун В.Л.

Ухвалою суду від 09.02.2021 справу № 908/2772/19 прийнято до колегіального розгляду у новому складі: головуючий суддя Левкут В.В., судді Горохов І.С., Корсун В.Л., розгляд справи по суті призначено на 10.02.2021.

В судовому засіданні 10.02.2021 оголошувалась перерва до 17.02.2021.

У судовому засіданні 17.02.2021 справу розглянуто, оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до ст. 222 Господарського процесуального кодексу України здійснювалося повне фіксування судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Запис розгляду судової справи здійснювався за допомогою технічних засобів, а саме: комплексу Акорд, в тому числі у судовому засіданні 17.02.2021 з 09:37 год по 09:48 год. В ході судового засідання 17.02.2021 з 09 год. 50 хв. по 10 год. 10 хв. відбувся збій програмно-апаратного засобу з фіксування судового процесу, внаслідок якого неможливо було провести фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу по справі №908/2772/19, про що складено акт.

В засіданні суду 17.02.2021 здійснено безпосереднє дослідження доказів, поданих учасниками спору (ст. 210 ГПК України), а також, на підставі статті 217 ГПК України судом закінчено з`ясування обставин та перевірки їх доказами і перейдено до судових дебатів ст. 218 ГПК України.

Судові дебати частина судового розгляду, що складаються з промов осіб, які беруть участь у справі.

17.02.2021 в судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд задовольнити позовні вимоги.

17.02.2021 в судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив, просив суд відмовити в задоволенні позову.

Колегія суддів завершила розгляд справи та видалилася до нарадчої кімнати, після прийняття рішення колегія суддів вийшла з нарадчої кімнати та, згідно ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, оголосила вступну та резолютивну частини рішення, повідомивши строк виготовлення повного тексту рішення та роз`яснивши порядок і строк його оскарження.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення представників позивача та відповідача, колегія суддів

УСТАНОВИЛА:

Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

Згідно статті 42 Конституції України кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.

Підприємництво це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку (ст. 42 Господарського кодексу України).

Підприємницька діяльність здійснюється суб`єктами господарювання, підприємці мають право без обмежень самостійно здійснювати будь-яку підприємницьку діяльність, яку не заборонено законом.

З огляду на статтю 509 Цивільного кодексу України вбачається, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 1 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Цивільні права і обов`язки виникають як з передбачених законом договорів, так і з договорів, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

Договір це категорія цивільного права, яка визначається як домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. До зобов`язань, що виникають з договорів, застосовуються загальні положення про зобов`язання, якщо інше не випливає із закону або самого договору. Як і будь-який право чин, він є вольовим актом, оскільки виражає спільну волю сторін, що втілюється у договорі. Змістом договору є, власне, ті умови, на яких сторони погоджуються виконувати договір, і вони мають дотримуватися взятих на себе зобов`язань.

У відповідності до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

21.05.2007 відкритим акціонерним товариством Запоріжжяобленерго (в подальшому перейменовано на публічне акціонерне товариство Запоріжжяобленерго, оператор системи) та товариством з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Ледокол» (споживач) укладений Договір № 2915 про постачання електричної енергії (договір), відповідно до розділу 1 якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку № 1 «Обсяги постачання електричної енергії споживачу», а споживач оплачує постачальнику електричної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору.

Пунктом 2.3.6 договору встановлено, що споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ у будьякий час доби працівників постачальника електричної енергії за пред`явленням службового посвідчення (з правом заносити і виносити необхідні прилади та інструменти) до засобів (систем) обліку як власних, так і субспоживачів, приладів контролю навантаження та якості електроенергії, компенсувальних установок, комплектів АЧР, а також для здійснення контролю заданих постачальником електричної енергії режимів споживання електроенергії та потужності і для виконання інших необхідних робіт. Вказаний пункт договору кореспондується з пунктом 3.1.5 цього Договору в частині права постачальника електричної енергії на доступ у будь-який час доби працівників постачальника електричної енергії за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку, як власних,так і субспоживачів, приладів контролю навантаження та якості електроенергії, компенсувальних установок , комплектів АЧР, а також для здійснення контролю заданих постачальником електричної енергії режимів споживання електроенергії та потужності і для виконання інших необхідних робіт.

Відповідно до договору, об`єктом постачання є СТО за адресою: м. Запоріжжя, вул. Авраменко, 2, у подальшому змінено поштову адресу на вул. Вороніна, 1б, що належить споживачу на праві власності, згідно свідоцтва № 162 від 26.12.1995.

З впровадженням нової моделі ринку електричної енергії згідно з Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-VІІІ, cпоживач приєднався до умов публічного договору про надання послуг з розподілу (договір про розподіл, який розміщено на офіційному сайті ПАТ «Запоріжжяобленерго).

За умовами пункту 4 постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 приєднання споживача до договору про надання послуг з розподілу здійснюється на умовах діючого договору про постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо).

Договором про розподіл визначені наступні умови:

Оператор системи надає cпоживачу послуги з розподілу (передачі) електричної енергії параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309, та Кодексу систем розподілу затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310 (далі - КСР), за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в «Паспорті точки розподілу» за об`єктом споживача, який є додатком №2 до цього договору, та в особовому рахунку cпоживача, облікових базах даних оператора системи (п. 2.1 договору про розподіл).

У разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість недоврахованої електроенергії, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання. Вартість недоврахованої електроенергії визначається за ціною закупівлі електричної енергії оператором системи на втрати електричної енергії в мережах у відповідному розрахунковому періоді (п. 8.6 договору про розподіл).

У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками операторами системи під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом. У разі якщо при оформленні протоколу комісією було допущено механічні помилки (описки), то такі помилки усуваються шляхом оформлення комісією відповідних змін до протоколу. На засідання комісії про внесення змін до протоколу запрошується споживач (п. 8.7 договору про розподіл).

З матеріалів справи вбачається, що 09.07.2019 представниками публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго складений акт про порушення № 00001597, за участю представника споживача Кривенко О.О. (що підтверджено водійським посвідченням), на об`єкті - СТО за адресою: м. Запоріжжя, вул. Вороніна, 1-б, встановлені порушення: вимоги ПРРЕЕ п. 5.5.5, а саме дії споживача, які призвели до зміни показів розрахункового засобу обліку, а саме, самовільне шунтування вторинних кіл трансформаторів струму по фазам «В» та «С» та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі «А». Самовільна зміна конструкцій огородження кабельного каналу надавала можливість доступу до вторинних кіл трансформаторів струму без пошкодження пломб. Дане порушення можливо було виявити тільки під час технічної перевірки.

Представник споживача відмовився від підпису акта про порушення, його копію з додатками та запрошенням на засідання комісії на 15.08.2019 надіслано споживачу поштою 16.07.2019, про що свідчить реєстр відправленої кореспонденції відповідача та отримано позивачем 23.07.2019, про що свідчить копія повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 15.08.2019 за участю представника споживача Клімченко М.Г. засідання комісії перенесено на 27.08.2019.

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 27.08.2019 засідання комісії за участю представника споживача Клімченко М.Г. також перенесено на 05.09.2019.

Протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 05.09.2019 засідання комісії перенесено на 06.09.2019, при цьому, представник Клімченко М.Г. зазначив у протоколі комісії, що не заперечує проти такого перенесення.

06.09.2019 відповідно до протоколу засідання комісії про порушення правил ПРРЕЕ прийнято рішення, а саме, затверджено розрахунок недоврахованої електричної енергії по акту про порушення №00001597 від 09.07.2019 у розмірі 760 798 кВт.год. на суму 1956878,96 грн. При цьому, у зв`язку з відсутністю середньої ціни купівлі електричної енергії на балансуючому ринку за липень 2019, комісією прийнято рішення провести розрахунок недоврахованої електричної енергії за 8 днів липня 2019 після формування відповідного тарифу (згідно п. 8.4.7 ПРРЕЕ). Копію протоколу від 06.09.2019 з розрахунком та рахунком до сплати №2915/АН направлено споживачу поштою, про що свідчить реєстр відправлення поштової кореспонденції відповідача. Також в даному протоколі зазначено, що представник споживача Клімченко М.Г. відмовився поставити підпис щодо участі на засіданні та покинув кабінет.

У зв`язку з формування середньої ціни купівлі електричної енергії на балансуючому ринку за липень 2019, споживачу 18.09.2019 направлено запрошення № 55/43-6397 від 17.09.2019 на комісію 30.09.2019, про що свідчить реєстр відправлення поштової кореспонденції відповідача.

Відповідно до протоколу засідання комісії про порушення правил ПРРЕЕ від 30.09.2019 на засіданні комісії прийнято рішення про донарахування вартості недоврахованої електричної енергії за липень 2019 у розмірі 48 027 кВт.год. на суму 125634,60 грн. Копію протоколу від 30.09.2019 з розрахунком та рахунком до сплати №2915/АН направлено споживачу поштою, докази чого наявні у матеріалах справи.

Отже, загальна сума недоврахованої електричної енергії за період з 19.02.2018 по 08.07.2019 по акту про порушення № 00001597 від 09.07.2019 склала 2082513,56 грн.

Позивач вважає рішення комісії електропостачальної організації, яким йому нараховано до сплати 2082513,56 грн. вартості недоврахованої електричної енергії незаконним та протиправним, що і стало підставою для звернення до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії Запорізьких міських електричних мереж з розгляду акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 00001597 від 09.07.2019, оформленого протоколом засідання комісії від 06.09.2019 та від 30.09.2019.

Згідно з ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утримуватися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

За змістом ст.ст.11, 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дій, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), є, зокрема, договір. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст.193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 629 ЦК України унормовано, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до вимог закону, умов договору. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 4 Закону України Про ринок електричної енергії, учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, зокрема про постачання електричної енергії споживачу.

Статтею 77 Про ринок електричної енергії передбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Порядок постачання електричної енергії та взаємовідносини із споживачами усіх форм власності регулюються спеціальним законодавством, зокрема Законом України "Про електроенергетику" та Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 та набрали чинності 19.04.2018, крім пунктів 1 та 12, які набирають чинності з 11.06.2018.

Водночас, із набранням чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії втратили чинність Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28.

Таким чином, на час здійснення перевірки діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 Про затвердження Правил роздрібного ринку електроенергії.

Правила роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (Правила) (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачають:

Ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (пункт 1.1.1 Правил).

Споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний (п. 5.5.5 правил):

здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;

дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання;

забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору;

забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку;

забезпечувати безперешкодний доступ до власних електричних установок уповноважених представників відповідних органів виконавчої влади (після пред`явлення ними службових посвідчень), яким згідно з законодавством України надано відповідні повноваження, а також виконувати їх приписи;

своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5).

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (пункт 8.2.6 Правил).

Пунктом 8.2.7 Правил передбачено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Як вбачається з матеріалів справи, причиною виникнення спору в даній справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання незаконним та скасування рішення комісії рішення комісії Запорізьких міських електричних мереж з розгляду Акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 09.07.2019 № 00001597, оформлене протоколом засідання комісії від 06.09.2019 та від 30.09.2019 про нарахування позивачу недоврахованої електричної енергії на суму 2082513,56 грн.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Судом встановлено, що свою правову позицію, позивач аргументував наступним.

З пояснень орендарів, приміщення яких знаходяться напроти ТП 1268, 09.07.2019, позивачу стало відомо, що незнайомі їм особи у кількості близько 10 осіб почали перелазити через огородження електроустановки, при цьому конфліктували між собою, штовхались, висловлювались нецензурною лексикою.

З огляду на те, що ТП 1268 знаходиться в середині автомобільної станції воно не має окремого даху, а лише огороджене металевим парканом з попереджувальними написами. Таким чином зайшовши до приміщення, під час робочого дня (з 9 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв. вхід вільний) невідомі особи перелізши через металевий паркан попри попередження про заборону, отримали безперешкодний доступ до електроустановки.

Крім того, ПАТ «Запоріжжяобленерго» було обізнане про знаходження на лікарняному відповідального за електрогосподарство. Особа зазначена як представник споживача не є працівником споживача, відповідальним за електрогосподарство, або такою на яку розповсюджують загальні вимоги гл. 17 ЦК України.

Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Таким чином, на думку позивача, для застосування припису абзацу п`ятого пункту 8.2.5 ПРРЕЕ відмовитись від підписання акта має саме споживач.

Отже, складання акту було проведено без залучення представника споживача, що, на думку позивача, порушило права ТОВ «КК «Ледокол», оскільки при проведенні електропостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, при виявленні порушення споживачем ПРРЕЕ, участь споживача, або його представника є обов`язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб електропостачальної організації, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження (впливу) засобу обліку. Таким чином не зазначення у акті посади особи яка допустила до електроустановок та недотримання порядку такого допуску додатково свідчить про відсутність компетенції у зазначеної в акті особи на складання та підписання такого акту.

З цього приводу, відповідач зазначив, що 09.07.2019 представників відповідача було допущено до проведення технічної перевірки об`єкту начальником охорони Кривенко О.О., особу якого встановлено на підставі водійського посвідчення від 07.04.2001, у присутності якого і здійснювалась технічна перевірка об`єкта, що зафіксовано відеозаписом. З відеозапису та пояснень представників відповідача, які здійснювали перевірку, вбачається, що ТП-1268 знаходиться у закритому приміщенні, яке має електронну пропускну систему та охороняється, прохід через яку здійснюється за індивідуальними електронними ключами, що унеможливлює безперешкодний доступ до приміщення. Відповідач вважає, що позивачем необґрунтовано зазначається, що представники відповідача самовільно вторглися на територію електроустановки. Відмова ОСОБА_1 від підписання акту про порушення, не впливає на його дійсність, оскільки останній на виконання абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ підписаний більше ніж одним уповноваженим представником Оператора системи, а відмову представника споживача зафіксовано за участю двох свідків.

Судом встановлено, що відповідно до п. 6.2 Договору про розподіл та п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний забезпечити безперешкодний доступ представникам оператора системи, які пред`явили свої службові посвідчення, до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки.

Посилання на хворобу відповідального за електрогосподарство колегія суддів оцінює критично, оскільки представники оператора системи можуть прибути на об`єкт для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки у будь-який час і споживач повинен їх допустити на об`єкт і не перешкоджати цьому.

Абзацом 2 п. 8.7 Договору про розподіл передбачено, що акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Представником споживача є особа, яка знаходиться на території об`єкта споживача під час проведення перевірки та допустила представників оператора системи до перевірки об`єкту.

Відповідно до абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Враховуючи, що ОСОБА_1 відмовився від підписання акту про порушення та на виконання абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ, його відмову зафіксовано за участю свідків: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (особи яких встановлено на підставі паспорту, про що зазначено в акті про порушення), які повідомили, що є працівниками ТОВ «КК «Мрія».

Таким чином, враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивачем необґрунтовано зазначається, що представники відповідача самовільно вторглися на територію електроустановки, оскільки ОСОБА_1 вважається представником споживача в силу приписів п. 8.7 Договору про розподіл.

Позивач також посилався на те, що згідно п. 4.7. Методики, в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків, виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. З урахуванням відсутності у акті схеми підключення електроустановки споживача та її графічного зображення, та зазначення про те що схема оформлена додатком до акту, слід дійти висновку, що у разі її оформлення окремим актом, до нього застосовуються ті самі вимоги що і до Акту про порушення. Проте схема не підписана двома незаінтересованими особами, як і інші додатки до акту, що в сукупності з тією обставиною, що акт з додатками направлений 16.07.2019 (через тиждень після складання) свідчить про те, що акти-додатки складені окремо від акту про порушення, в іншому місці, в інший час, за відсутності споживача. Крім того, значна частина тексту та схем є нерозбірливою, а фото та відеоматеріали, які зазначено додатками до акту, не направлялись споживачу та не розглядались на засіданні комісії.

На думку позивача, акт про порушення не містить посилання на пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Згідно абзацу 2 п. 8.2.5 ПРРЕЕ, в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Пункт 5.5.5 ПРРЕЕ на який здійснено посилання як на порушення виявлене у споживача містить доволі значний перелік обов`язків споживача, проте акт не має чіткого формулювання конкретного виду порушення, що позбавляє споживача права подати зауваження пояснення або документи, з урахуванням саме того виду порушення за яке передбачене застосування методики. Пункти ПРРЕЕ за якими здійснено розрахунок комісією не відображені у акті про порушення. Отже, на думку позивача, ПАТ «Запоріжжяобленерго» при складанні акту керувався не конкретними обставинами, а необґрунтованими припущеннями, які надають можливість в подальшому застосувати до споживача будь-які санкції.

Відповідач щодо вищевикладених аргументів позивача вказав на те, що в акті про порушення від 09.07.2019 зазначено про порушення споживачем п.5.5.5 ПРРЕЕ, чим дотримано вимогу п. 8.2.5 ПРРЕЕ, та у формулюванні порушення відображено конкретний зміст та характер порушення, що виразилося у самовільному шунтуванні вторинних кіл трансформаторів струму по фазам «В» та «С» та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі «А». Більш того, в протоколі комісії від 06.09.2019 зазначено, що виявлене порушення відповідає п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, який містить такий вид порушення, як інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). Також відповідач вказав на те, що межа балансової належності сторін встановлюється на кабельних наконечниках КЛ 6кВ: ТП 340 - ТП 1266 та КЛ 6 кВ: Р-13 п/ст. «Зелений яр» - ТП 1266 в РУ-6кВ ТП-1266. Відповідно до вимог ПРРЕЕ, Правил технічної експлуатації та Правил безпечної експлуатації електроустановок Споживач зобов`язується утримувати електроустановки, які знаходяться на його балансі, у справному стані та експлуатувати їх відповідно до вимог зазначених Правил. Отже, порушення згідно акту №00001597 від 09.07.2019 виявлено в межах електрообладнання, яке перебуває на балансі споживача, за стан якого споживач несе відповідальність, передбачену чинним законодавством України у сфері електроенергетики.

Відповідно до приписів пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про: порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача; порушення, які пов`язані з відключенням ліній живлення, пошкодженням основного устаткування, ураженням електричним струмом людей і тварин, а також пожежі, викликані несправністю електроустановок споживача або електроустановок, розташованих на території споживача; порушення умов використання договірного обсягу споживання електричної енергії, графіків обмеження споживання електричної енергії, обмеження споживання електричної потужності, аварійних відключень споживачів електричної енергії, спеціальних графіків аварійних відключень; виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Схематичне зображення самовільного підключення із деталізацією матеріалу, міститься у додатку №1 до акту про порушення.

Твердження позивача, що полягають у зазначенні про невірно оформлений акт, не може спростовувати факт порушення, якщо цей факт відображено у сукупності з іншими доказами. Ані ПРРЕЕ, ані інші норми чинного законодавства України не визначають вказаний позивачем дефект змісту акта як такий, що має наслідком його недійсність/нікчемність. Вчинення споживачем дій, які призвели до не облікованого використання електричної енергії, що не є власністю енергопостачальника є самостійним порушенням, і наявність або відсутність такого порушення має бути встановлена судом з урахуванням всіх обставин, пов`язаних із цим порушенням.

Крім того, в протоколі комісії від 06.09.2019 зазначено, що виявлене порушення відповідає п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, який містить такий вид порушення, як інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Отже, твердження позивача про не зазначення відповідачем у акті про порушення пункту ПРРЕЕ або Методики, є безпідставним, необґрунтованим та спростовуються вищевикладеним.

Позивач посилається на те, що відповідач мав провести експертизу відповідно до листа НКРЕ від 26.04.2013 № 2967/26/47-13 в разі виявлення порушень, зазначених у пункті 3.1 Методики, зокрема, пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Факт пошкодження розрахункових засобів обліку електроенергії має бути підтверджений експертизою. Пункт 8.4.4. ПРРЕЕ, передбачає, що факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. На час складання акту про порушення, діяла «Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затверджена постановою НКРЕ 04.05.2006 № 562, дія якої розповсюджується, зокрема, на юридичних осіб, непобутових споживачів, п. 3.1 якої встановлює що у разі пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів) має так само проводитися експертиза. Факт втручання споживача в роботу приладів обліку електроенергії у разі невизнання цього споживачем обов`язково має бути підтверджений експертизою.

Відповідач на вказані вище аргументи позивача зазначив, що останній посилається на п. 3.1 Методики, який в даному випадку не підлягає застосуванню, оскільки розповсюджується на правовідносини, які виникають з побутовими споживачами (населенням), до яких юридична особа ТОВ «КК «Ледокол» не відноситься, Крім того перелік порушень, які потребують проведення експертизи є вичерпним. В даному випадку, актом про порушення зафіксовано інше порушення, а саме: дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки, а не втручання в їх роботу. Тобто зі складанням акта про порушення не встановлено факту втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, що доводиться експертизою.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що посилання позивача на п 8.4.4 ПРРЕЕ, що передбачає, що факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства є безпідставним, оскільки він набрав чинності лише 27.07.2019, в свою чергу акт про порушення був складений 09.07.2019. Що стосується посилання позивача на п. 3.1 Методики, суд враховує твердження відповідача та зазначає, що даний пункт розповсюджується на правовідносини, які виникають з побутовими споживачами (населенням), до яких юридична особа позивач не відноситься.

В даному випадку, актом про порушення зафіксовано інше порушення, а саме: дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки, а не втручання в їх роботу. Тобто зі складанням акта про порушення не встановлено факту втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, що доводиться експертизою.

Таким чином, судом встановлено, що виявлений вид порушення, як дії споживача, що призвели до зміни показів розрахункового засобу обліку, не потребує обов`язкового проведення експертизи на підтвердження виявленого порушення ПРРЕЕ.

Що стосується тверджень позивача відносно акту про порушення, що він складений представником відповідача ОСОБА_4 , крім того вказана особа входила до складу комісії з розгляду акту про порушення. Обставини відповідно до яких, одна і та сама особа складає акт про порушення а також розглядає його, вказують на упереджене ставлення до споживача. Абз.2 п. 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Відповідно протокол від 15.08.2019 складений трьома уповноваженими представниками оператора системи, один з яких є заінтересованої особою. Схема не підписана двома незаінтересованими особами, як і інші додатки до акту, що свідчить про те, що акти додатки складені окремо від акту про порушення, в іншому місці, в іншій час, за відсутністю споживача. Крім того позивач вважає, що до складу осіб які є незаінтересованими, не можна віднести двох електромонтерів ТОВ «КК «МРІЯ», які мають спеціальні знання та навички у сфері електроенергетики, а також співпрацюють з ПАТ «Запоріжжяобленерго».

Відповідач на вказані вище твердження зазначав, що враховуючи, що ОСОБА_1 відмовився від підписання акту про порушення, та на виконання абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ, його відмову зафіксовано за участю свідків: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (особи яких встановлено на підставі паспорту, про що зазначено в акті про порушення), які повідомили, що є працівниками ТОВ «КК «Мрія». Відмова ОСОБА_1 від підписання Акту про порушення, не впливає на його дійсність, оскільки останній на виконання абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ підписаний більше ніж одним уповноваженим представником оператора системи, а відмову представника Споживача зафіксовано за участю двох свідків. Також відповідачем вказано, що позивачем не подано доказів, що додатки до акту про порушення складені в інший день.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що процедура складання акта про порушення регламентована розділом 4 Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, зокрема пунктом 4.1 визначено, що акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Ані ПРРЕЕ, ані Методика не встановлюють ніяких додаткових умов щодо підтвердження повноважень представників оператора системи для здійснення технічної перевірки об`єкту електропостачання. В даному випадку представниками відповідача перед технічною перевіркою представнику ОСОБА_1 були пред`явлені посвідчення, отже, доводи позивача про недотримання відповідачем порядку допуску згідно Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів є безпідставними, та не спростовують факт виявленого порушення ПРРЕЕ споживачем, що виразилося у самовільній зміні схеми обліку. Твердження про зацікавленість ОСОБА_4 та свідків є безпідставним та непідтвердженим жодними належними та допустимими доказами. Судом враховано, що, зокрема, ОСОБА_4 є працівником відповідача та включений ПАТ «Запоріжжяобленерго» до складу комісії до розгляду актів про порушення і таким чином виконує свої службові/посадові обов`язки як працівник. Також позивачем не подано жодного доказу в підтвердження своїх аргументів щодо складання додатків до акту про порушення в іншу дату, в іншій час, в іншому місці. Також суд зазначає, що Правила та Методика не містять вимог щодо підписання додатків до акту про порушення двома незаінтересованими особами. А отже вищевикладене спростовує твердження позивача.

В обґрунтування своїх вимог, позивач також посилався на те, що згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Листом НКРЕ від 19.02.2013 № 1323/26/47-13, роз`яснено, що споживач має бути повідомлений енергопостачальником про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня засідання комісії з розгляду акта про порушення. Згідно протоколу від 27.08.2019 перенесено засідання комісії на 05.09.2019 для перевірки обставин заперечень представником споживача. Згідно протоколу від 05.09.2019 перенесено засідання комісії на 06.09.2019 для перевірки обставин заперечень представником споживача. Отже проміжок між засіданнями становить менше однієї доби без зазначення місця проведення, що є порушенням ПРРЕЕ.

Відповідач на вказані вище твердження зазначив, що 16.07.2019 споживачу направлено запрошення на комісію з розгляду акту на 15.08.2019, яке ним отримано за 22 календарних дні до засідання, тобто з дотримання строків визначених п. 8.2.6 ПРРЕЕ.

Судом, встановлено, що відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Як вже зазначалося вище, хронологія повідомлення про розгляд акта про порушення та його розгляд відбувалися наступним чином:

16.07.2019 споживачу направлено запрошення на комісію з розгляду акту на 15.08.2019, яке отримано нарочно представником споживача за довіреністю 23.07.2019, про що свідчить відмітка про поштове вручення. Споживача дійсно попереджено про засідання комісії за 22 календарних дні, тобто з дотримання строків визначених п. 8.2.6 ПРРЕЕ.

15.08.2019 за участю представника споживача Клімченко М.Г. засідання комісії перенесено на 27.08.2019, про що зазначено в протоколі засідання комісії. 27.08.2019 засідання комісії за участю представника споживача ОСОБА_5 було перенесено на 05.09.2019.

05.09.2019 засідання комісії перенесено на 06.09.2019, при цьому, представник ОСОБА_5 зазначив у протоколі комісії, що не заперечує проти такого перенесення. Вказані обставини підтверджуються підписами представника споживача Клімченко М.Г. на відповідних протоколах засідання комісії.

06.09.2019 на засіданні комісії прийнято протокольне рішення про застосування до споживача санкції за порушення ним ПРРЕЕ, а саме, затверджено розрахунок недоврахованої електричної енергії по Акту про порушення №00001597 від 09.07.2019 у розмірі 760 798 кВт.год. на суму 1956878,96 грн. При цьому, у зв`язку з відсутністю середньої ціни купівлі електричної енергії на балансуючому ринку за липень 2019, комісією прийнято рішення провести розрахунок недоврахованої електричної енергії за 8 днів липня 2019 після формування відповідного тарифу (згідно п. 8.4.7 ПРРЕЕ). Копію протоколу від 06.09.2019 з розрахунком та рахунком до сплати №2915/АН було направлено споживачу поштою, про що свідчить реєстр відправлення кореспонденції відповідача.

У зв`язку з формуванням середньої ціни купівлі електричної енергії на балансуючому ринку за липень 2019, споживачу 18.09.2019 направлено запрошення на комісію на 30.09.2019, про що свідчить реєстр відправлення кореспонденції відповідача.

30.09.2019 на засіданні комісії прийнято рішення про донарахування вартості недоврахованої електричної енергії за липень 2019 у розмірі 48 027 кВт.год. на суму 125634,60 грн. Копію протоколу від 30.09.2019 з розрахунком та рахунком до сплати №2915/АН було направлено споживачу поштою, про що свідчить реєстр відправлення кореспонденції відповідача. Отже, загальна сума недоврахованої електричної енергії по акту про порушення склала 2082513,56 грн.

Таким чином, враховуючи вищевикладене та те, що оператором системи доведено дотримання 7-денного строку згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ для запрошення споживача на засідання комісії та обізнаність позивача про кожну дату засідання комісії, доводи позивача про порушення відповідачем порядку інформування споживача про засідання комісії є необґрунтованими та безпідставними. Крім того, посилання на 5-денний строк для запрошення на комісію згідно листа НКРЕ від 19.02.2013 є безпідставним, оскільки даний строк був обумовлений Правилами користування електричною енергією, які втратили чинність на день виникнення спірних правовідносин.

Позивач також посилався на те, що згідно п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії, Контрольний огляд засобів комерційною обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Відповідно до Акту візуального зняття показів розрахункових засобів обліку від 11.04.2019 представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» та ТОВ «КК «Ледокол» складено двосторонній акт, у якому зазначено номер, тип та покази приладу обліку, а також пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго». Абз. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення у споживача порушення цих Правил, яке представники оператора системи не мали можливості виявити під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку, в акті про порушення зазначаються причини відсутності цієї можливості та спосіб виявлення порушення. Вказані відомості у акті відсутні, отже порушення можна було виявити під час огляду. Відповідний акт свідчить про проведення контрольного огляду засобів комерційного обліку споживача та відсутність будь яких претензій щодо цілісності конструкцій огородження, отже оператором системи розподілу при розрахунку не застосовано п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ.

Також позивач зазначав, що відповідач посилається на п. 8.4.10 ПРРЕЕ, відповідно до якого при застосуванні формули обрахунку має визначатись потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи), проте не склав такий перелік, мотивуючи свої дії ненаданням допуску на свою територію для перевірки.

Оскільки ТП-1268 фактично знаходиться у будівлі, та разом з проникненням до неї оператор системи фактично мав можливість провести перевірку підключених до мережі струмоприймачів.

Пунктом 8.4.10. ПРРЕЕ встановлено, що в разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого чаcу (Wдоб, кВт*год) розраховується за формулою:

Wдоб = Р* Тдоб* Кв

Де Р-потужність (кВт), визначена як:

cумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

Тдоб -тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год).

У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год;

Кв -коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Абз. 3 п. 8.4.8 ПРРЕЕ встановлено, що кількість робочих днів електроустановки непобутового споживача визначається виходячи з умов договору споживача з оператором системи.

Згідно додатку 6 до договору «Перелік точок розрахункового обліку Споживача», ТП 1268 працює 5 днів на тиждень, 8 годин на добу.

Згідно з додатком № 6.1 до додаткової угоди від 04.06.2015 режим роботи ТП 1268 резерв становить 8 годин на день 5 днів на тиждень.

Таким чином, на думку позивача, відомості зазначені у акті про порушенні, протоколі, та розрахунку вартості не відповідають, як фактичним обставинам так і договірним умовам.

Позивач зазначив, що в разі допущення порушень споживачем, на які посилається оператор, розрахунок суми недоврахованої електроенергії становить 144354,14 грн.

Відповідач на вказані твердження позивача зазначив, що розрахунок недоврахованої електроенергії по акту виконано згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ, яким передбачено, що у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу Wдоб, кВт.год) розраховується за формулою:

Wдоб. = Р * tдоб. * Кв, (4)

В даному випадку нарахування по акту проведено з 19.02.2019 (день останньої технічної перевірки згідно акту №586) по 08.07.2019 включно.

Отже, нарахування недоврахованої електричної енергії проведено оператором системи у відповідності та з дотриманням вимог ПРРЕЕ.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено наступне.

Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено:

- контрольний огляд засобу комерційного обліку це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку, а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів;

- технічна перевірка це виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення поза облікових підключень.

Відмінність контрольного огляду та технічної перевірки полягає у способі виявлення самовільних підключень: при контрольному огляді вони виявляються в результаті візуального обстеження схеми електропостачання, тобто зроблені відкритим способом та є видимими; при технічній перевірці вони виявляються в результаті часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, або з використання спеціальних технічних засобів, тобто зроблені приховано, які неможливо побачити візуально без демонтажу.

Метою контрольного огляду, перш за все, є обстеження цілісності засобів обліку, пломб, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. До контрольного огляду не входить обстеження всієї схеми обліку, зокрема, вторинних кіл трансформаторів струму.

Неможливість виявлення шунтування вторинних кіл трансформаторів струму при контрольному огляді обумовлена:

по-перше: вторинні кола трансформаторів струму розташовані у опломбованій ввідній комірці, яка не обстежується при контрольному огляді, оскільки проводиться огляд лише засобу обліку та пломб;

по-друге: візуально зміни конструкції огородження кабельного каналу можна виявити лише після демонтажу задньої панелі однієї з відхідних суміжних комірок 0,4кВ, що не здійснюється при контрольному огляді (використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів здійснюється лише при технічній перевірці).

Більш того, у акті про порушення зазначено, що дане порушення можливо виявити тільки під час технічної перевірки.

Відповідно до п. 8.4.8 ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Отже, враховуючи, що дане порушення неможливо було виявити під час контрольного огляду засобів вимірювальної техніки, оскільки місце розташування вторинних кіл трансформаторів струму та огородження кабельного каналу знаходиться в закритій опломбованій комірці (пломби з якої під час контрольного огляду не знімаються), розрахунок недоврахованої електричної енергії здійснено з дня останньої технічної перевірки, а саме, 19.02.2019, що відповідає п.п. 3 п. 8.4.8 ПРРЕЕ, а застосування при розрахунку п.п. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ є безпідставним, необґрунтованим та спростовується вшцевикладеною аргументацією.

Визначення потужності при здійсненні розрахунку здійснено за формулою пункту 8.4.10 ПРРЕЕ, а саме:

Wдоб. = Р * tдоб. * Кв, (4)

Р - потужність (кВт), визначена як:

сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);

дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

Можливість визначення відповідачем потужності струмоприймачів згідно п.п. 1 та 2 п. 8.4.10 ПРРЕЕ позивач обґрунтовує розміщенням всіх струмоприймачів електроустановки в ТП-1268, що не відповідає дійсності, оскільки згідно п.п. 1 п. 8.4.10 ПРРЕЕ саме споживач повинен надати паспортні дані всіх наявних струмоприймачів; як вбачається з однолінійної схеми до об`єктів електропостачання відносяться: «участок рихтовки, освещение производства, компрессорная, столовая, участок обмотки, мойка», крім того, мається зовнішнє освітлення. При цьому, в акті про порушення від 09.07.2019 зазначено, що представник споживача не надав доступу на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів.

В зв`язку з чим, дії позивача унеможливили визначення відповідачем потужності згідно п.п. 1 та 2 п. 8.4.10 ПРРЕЕ для розрахунку необлікованої електричної енергії, про що зазначено в п. 6 акту про порушення.

Пунктом 8.4.10 ПРРЕЕ визначено порядок розрахунку обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ та показники, які використовуються при даному розрахунку. Зокрема, для визначення величини добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу, відповідно і для подальшого розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, використовується сумарна максимальна потужність наявних у споживача струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних або потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів споживача).

Наявність факту не встановлення потужності внаслідок дій самого споживача (недопуск на свою територію чи відмова від вимірювання навантаження електроустановки, не надання інформації щодо паспортних даних струмоприймачів) є підставою для застосування пп. 3 п. 8.4.10 ПРРЕЕ.

Отже, враховуючи, що акт про порушення містить відомості про ненадання споживачем доступу на свою територію унеможливило визначення відповідачем потужності згідно п.п. 1 та 2 п. 8.4.10 ПРРЕЕ для здійснення розрахунку недоврахованої електричної енергії за даними пунктами, у зв`язку з чим, розрахунок обсягу і вартості недоврахованої електричної енергії здійснено на підставі пп. 3 п. 8.4.10 ПРРЕЕ виходячи з дозволеної потужності для даної точки обліку згідно договору - 461,5 кВт.

Таким чином, позиція позивача про неправомірне застосування дозволеної потужності при здійсненні розрахунку є безпідставною та необґрунтованою.

Посилання позивача, що при розрахунку необхідно було застосувати час роботи електроустановки 8 год. на добу та 5 днів на тиждень є безпідставним з огляду на наступне.

При укладанні договору про постачання електричної енергії №2915 від 21.05.2007 згідно додатку №5 кількість робочих днів на тиждень складало 5 днів, та 8 годин роботи на добу. Після чого, 25.05.2015 було проведено обстеження електроустановки на предмет визначення фактичного режиму роботи струмоприймачів споживача. За результатом обстеження встановлено, що режим роботи струмоприймачів складає 24 години на добу та 7 днів на тиждень, про що складено акт №3759, який підписаний зі сторони споживача Луньовим С.Б. без зауважень. На підставі даного обстеження було внесено зміни до договору про постачання електричної енергії, а саме, сторонами 04.06.2015 підписано додаткову угоду, якою внесено зміни до п. 6 додатку №5, а саме встановлено, що режим роботи підприємства складає: 5 днів на тиждень; 8 годин на добу; режим роботи струмоприймачів складає: 7 днів на тиждень; 24 години на добу.

Тобто сторонами визначено і досягнуто згоди щодо окремого визначення режиму роботи підприємства та режиму роботи обладнання.

Враховуючи, що згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ у розрахунку застосовується саме тривалість роботи обладнання, а не підприємства, відповідачем правомірно було здійснено розрахунок виходячи із режиму роботи струмоприймачів, визначеного договором.

Враховуючи вищевикладене, здійснений позивачем розрахунок недоврахованої електричної енергії є безпідставним та необґрунтований.

Натомість судом встановлено, що розрахунок відповідача недоврахованої електричної енергії виконаний вірно та з дотриманням вимог чинного законодавства.

Суд також встановив, що відсутність доступу до вторинних кіл живлення засобу обліку позивач обґрунтовує цілісністю пломб, встановлених на вузлі обліку електричної енергії та відсутністю зауважень до ввідного кабелю від межі балансової належності до місця встановлення обліку, що не відповідає фактичним обставинам справи виходячи з наступного.

У акті про порушення зазначено про самовільну зміну конструкції огородження кабельного каналу, що надавало споживачу можливість доступу до вторинних кіл трансформаторів струму без пошкодження пломб.

Відповідач зазначав, що для зміни конструкції у споживача був доступ до задньої панелі однієї із відхідних комірок 0,4кВ (яка не підлягає пломбуванню, оскільки не містить дооблікових кіл та засобів вимірювальної техніки), яка суміжна з ввідною коміркою, де розташовані розрахункові трансформатори струму. Дана панель встановлюється за допомогою болтових кріплень, які вільно знімаються. Демонтаж даного огородження сусідньої комірки дає можливість доступу до бокового опломбованого огородження, нижня частина конструкції якого була споживачем самовільно змінена з метою отримання необхідного простору для доступу до трансформаторів струму та вторинних кіл. На момент перевірки дана панель не містила болтових кріплень, а була візуально приставлена до комірки. Більш того, на території споживача розташовані у вільному доступі приводи для оперативного керування мережами живлення, які дають можливість відключення для безпечного встановлення шунтів у вторинні кола розрахункових трансформаторів струму. Враховуючи можливість відключення мереж живлення та зміну конструкції огородження кабельного каналу, це давало споживачу і можливість безпечно встановлювати шунти на вторинні кола розрахункових трансформаторів струму.

В підтвердження виявленого порушення відповідачем надано фото- та відеоматеріали, на яких зафіксовано, що шунтування вторинних кіл здійснено за допомогою додаткового провідника, приєднаного до вихідних клем вторинних кіл трансформатору струму. Таке шунтування призвело до того, що обсяг спожитої електричної енергії по фазі «А» не враховувався в повній мірі, а по фазі «В» та «С» враховувався із значною похибкою, яка обумовлена зміною схеми підключення вторинних кіл трансформаторів струму фаз «В» та «С», в зв`язку з чим вбачається, що шунтування вторинних кіл трансформаторів струму призводило до заниження показників фактично спожитої електричної енергії.

З метою доведення або спростування таких тверджень, ухвалою господарського суду від 19.05.2020 у справі № 908/2772/19 призначено судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експерту поставлені наступні питання:

Чи передбачено Типовою схемою підключення лічильника типу NIK 2303 ART.1 1000. МС 11 встановлення шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформатору струму по фазам В і С та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі А?

Чи відповідає конструкція шафи (огородження кабельного каналу) типовому стандарту і чи є отвір у цій шафці, наявність якого виявлено при перевірці, штучно створеним (самовільна зміна конструкції) згідно акту про порушення № 00001597 від 09.07.2019 та невід`ємних додатків до нього (схематичного зображення виявленого порушення, фото- та відеоматеріалів)?

Виходячи з даних акту про порушення № 00001597 від 09.07.2019 та невід`ємних додатків до нього (схематичного зображення виявленого порушення, фото- та відеоматеріалів), чи надає виявлений при перевірці отвір у шафці (огородження кабельного каналу) можливість для встановлення шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформатору струму та втручання у роботу приладу обліку електричної енергії для впливу на облік електричної енергії лічильником типу NIK 2303 ART.1 1000. МС 11 при підключеному навантаженні?

Чи продовжується електропостачання приєднаних електроустановок споживача при встановленні шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформатору струму по фазам В, С та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі А при типовій схемі підключення лічильника типу NIK 2303 ART.1 1000. МС 11? Якщо продовжується, чи в повній мірі обліковується електрична енергія приладом обліку типу NIK 2303 ART.1 1000. МС 11 при підключеному навантаженні?

Ухвалою суду від 13.10.2020 клопотання Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання доступу до об`єкта дослідження у справі № 908/2772/19 задоволено. Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол, забезпечити доступ експерта до об`єкта дослідження, а саме: місця встановлення засобу обліку та вимірювальних трансформаторів струму Товариства з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол, (69035, м. Запоріжжя, пр. Л. Жаботинського, буд. 50) у ТП-1268. Датою огляду вважати: 16.10.2020 о/об 10 год. 00 хв.

Від Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз 17.12.2020 до суду із супровідним листом вих. № 946-20 від 11.12.2020 надійшов висновок за результатами проведення судової електротехнічної експертизи № 946-20 від 11.12.2020 у справі № 908/2772/19 та матеріали справи № 908/2772/19.

Відповідно до висновку експерта зазначено наступне.

Питання 1: Відповідно наведеній у Паспорті «ААШХ.411152.034 (2U8)» типовій схемі підключення приладу обліку типу NIK 2303 ARТ1000.МС11, встановлення шунтуючих перемичок у вторинних колах трансформаторів струму по фазі «В» і «С» та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі «А» не передбачено схемою підключення приладів обліку типу «НІК 2303 АКТІ» комбінованого включення по струму в чотирьох провідній схемі.

Питання 2: При типовій схемі підключення приладу обліку типу NIК 2303 АRТ1000.МС11 з застосуванням ТС типу «ТНШЛ-0,66» при умові встановлення шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформаторів струму по фазам «В», «С» та розмикання вторинних кіл трансформатору струму по фазі «А» - буде продовжуватися електропостачання приєднаних електроустановок Споживача до відповідних фаз «А», «В» та «С», при цьому кількість електричної енергії, що споживається по фазі «А», не буде враховуватися приладом обліку, а по фазам «В» та «С» буде враховуватися не в повному обсягу.

Питання 3: Встановити по наявним матеріалам (без проведення натурного обстеження ТП- 1268) - чи відповідає конструкція шафи (огородження кабельного каналу) типовому стандарту і чи є отвір у цій шафі, згідно акту про порушення №00001597 від 09.07.2019 та невід`ємних додатків до нього (схематичного зображення виявленого порушення, фото- та відеоматеріалів) не надається за можливе.

Питання 4: Встановити по наявним матеріалам (без проведення натурного обстеження ТП- 1268) - чи надає виявлений при перевірці отвір у шафі (огородження кабельного каналу) можливість для встановлення шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформатору струму та втручання у роботу приладу обліку електричної енергії для впливу на облік електричної енергії лічильником типу NIК 2303 АRТ 1 1000. МС 11 при підключеному навантаженні не надається за можливе.

Відповідно до висновку експерта по третьому та четвертому питанні вказано, що натуральний огляд не відбувся, в зв`язку з не забезпеченням доступу судового експерту на територію ТП-1268.

Отже, судовим експертом підтверджено, що при шунтуванні вторинних кіл трансформаторів струму, наявність яких в даному випадку зафіксовано актом про порушення №00001597 від 09.07.2019 та відеозаписом спожита електрична енергія по фазам «В» та «С» враховується лічильником не в повному обсязі, а по фазі «А» взагалі не враховується за умови розмикання вторинних кіл трансформаторів струму, що свідчить про доведеність факту виявленого порушення ПРРЕЕ споживачем.

Таким чином, суд вбачає, що відсутність у експерта при проведенні експертизи можливості підтвердити або спростувати фізичну можливість встановлення споживачем шунтуючих перемичок у вторинні кола трансформаторів струму не впливає на правомірність нарахування недоврахованої електричної енергії у розмірі 2082513,56 грн. враховуючи доведеність виявленого порушення.

Ні вимогами ПРРЕЕ, ні вимогами Методики не зобов`язано встановлювати та демонструвати яким чином споживачем здійснено виявлене порушення. При здійсненні технічної перевірки 09.07.2019 споживачу продемонстровано порушення, яке виявлено під час перевірки, та до яких наслідків призвели це призвело, зокрема недооблік фактично спожитої електричної енергії.

Законодавство у сфері електроенергетики не зобов`язує постачальника електричної енергії доводити факт можливості вчинення чи у який спосіб вчинено порушення. Постачальник має довести лише факт встановлення та передачі на збереження споживачу засобу обліку та, власне, сам факт виявлення порушення. Таким чином, факт порушення споживачем ПРРЕЕ є доведеним та підтверджується матеріалами справи, висновком експерта у сукупності з актом про порушення і фото- та відеоматеріалами, що свідчить про правомірне нарахування відповідачем недоврахованої електричної енергії у розмірі 2082513,56грн.

Позивач посилався на те, що отримав ухвалу суду про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол, забезпечити доступ експерта до об`єкта дослідження лише 23.10.2020, що унеможливило її виконання. Однак суд зазначає, що всі процесуальні документи у справі є у вільному доступі учасників, оскільки оприлюднюються в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Ухвала суду від 13.10.2020 складена, підписана 13.10.2020 та оприлюднена. Крім того, копія клопотання експерта про надання доступу до об`єкта дослідження № 635/946-20/20 від 02.10.2020, яка отримана судом 08.10.2020 направлялася, зокрема, і позивачу.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі Пономарьов проти України від 03.04.2008, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, не лише на суд покладається обов`язок належного повідомлення сторін про час та місце судового засідання, про вчинювану процесуальну дію та/або захід, але й сторони повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Про хід розгляду даної справи, в тому числі про результат розгляду клопотання експерта про надання доступу до об`єкта дослідження, позивач міг дізнатись з офіційного веб-порталу Судової влади України Єдиний державний реєстр судових рішень://reyestr.court.gov.ua/. Названий веб-портал згідно з Законом України Про доступ до судових рішень № 3262-IV від 22.12.2005 є відкритим для безоплатного цілодобового користування.

Враховуючи вищевикладене, дослідивши всі документи та обставини справи, колегією суддів встановлено, що рішення комісії Запорізьких міських електричних мереж з розгляду Акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 00001597 від 09.07.2019, оформлене протоколом засідання комісії від 06.09.2019 є обґрунтованим та законним.

Вимога п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітися як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь вмотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Твердження позивача спростовуються матеріалами справи та вищевикладеним.

Згідно ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до чинного законодавства України, позовні заяви повинні подаватись до суду в разі порушення відповідачем законних прав та інтересів позивача. Тобто, подання позовної заяви є способом захисту порушених прав та законних інтересів правомірної сторони.

Враховуючи викладене в сукупності, зважаючи на зміст позовних вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, не доведеними і на час розгляду даної справи відсутні підстави для задоволення позову товариства з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол.

В порядку ст. 129 ГПК України, судовий збір та витрати на проведення судової електротехнічної експертизи покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 33, 42, 46, 73-80, 86, 98, 104, 123, 129, 233, 238-242 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

ВИРІШИЛА:

1. В позові відмовити.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Керуюча компанія Ледокол (69035, м. Запоріжжя, пр. Л. Жаботинського, буд. 50, ідентифікаційний код 39108213) на користь публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд 14, ідентифікаційний код 00130926) 15690,24 грн. (п`ятнадцять тисяч шістсот дев`яносто грн. 24 коп.) витрат на проведення судової електротехнічної експертизи. Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

Повне рішення оформлено і підписано у відповідності до вимог ст.ст. 240, 241 ГПК України 26.02.2021.

Головуючий суддя В.В. Левкут

Судді І.С. Горохов

В.Л. Корсун