номер провадження справи 27/66/19-35/161/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2021 Справа № 908/859/19

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Топчій О.А.,

за участю секретаря судового засідання Крохмаль А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні господарську справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Борисенко Вікторії Володимирівни ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 )

до відповідача Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14, ідентифікаційний код юридичної особи 00130926)

про визнання незаконним та скасування рішення

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Комраков С.В., довіреність №639 від 24.12.2020.

СУТЬ СПОРУ:

Постановою Верховного Суду від 16.09.2020 скасовано постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.06.2020 та рішення Господарського суду Запорізької області від 16.01.2020 у справі №908/859/, а справу №908/859/19 передано на новий розгляд до Господарського суду Запорізької області.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2020 справу №908/859/19 призначено для розгляду судді Топчій О.А.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 19.10.2020 прийнято справу №908/859/19 до провадження, присвоєно справі номер провадження №27/66/19-35/161/20. Постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 24.11.2020.

24.11.2020 від відповідача надійшли пояснення по справі з урахуванням постанови Верховного Суду від 16.09.2020, які долучено судом до матеріалів справи.

24.11.2020 судом проведено підготовче засідання, за результатами якого оголошено перерву до 22.12.2020. Про дату наступного судового засідання повідомлено під розписку.

22.12.2020 від позивача надійшли пояснення по справі з урахуванням постанови Верховного Суду від 16.09.2020, які долучено судом до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 22.12.2020 відкладено підготовче засідання на 11.01.2021.

Ухвалою суду від 11.01.2021 виправлено описку, допущену у резолютивній частині ухвали Господарського суду Запорізької області від 22.12.2020 у справі № 908/859/19 щодо призначеної дати підготовчого засідання, підготовче засідання відкладено на 19.01.2021.

Ухвалою суду від 19.01.2021 закрито підготовче провадження у справі № 908/859/19 та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 03.02.2021.

В судовому засіданні 03.02.2021 оголошено перерву до 16.02.2021.

16.02.2021 від позивача надійшла заява, в якій зазначає, що ставить під сумнів достовірність (відповідність оригіналу) копії договору споживача про надання послуг з розподілення електричної енергії (без № і дати), наданої відповідачем до пояснень по справі від 24.11.2020. зокрема, з тих підстав, що договір не підписаний позивачем, а при відкриті (огляді) оригіналу договору на сайті відповідача виявлено, що він не відповідає тексту, котрий був наданий до вказаних пояснень.

В обґрунтування позову позивач посилався на те, що акт про порушення ПКЕЕ №00001311 від 26.02.2019 складено за відсутності споживача або його представника та він не підписаний уповноваженим представником споживача. Крім того, прилад, вказаний в акті про порушення, споживачем ніколи не застосовувався та був придбаний продавцем Юсько В.С. для власних потреб.

24.11.2020 від відповідача надійшли пояснення по суті спору з врахуванням постанови Верховного Суду від 16.09.2020. зазначає, що продавець Юсько В.С. є належним представником позивача під час проведення перевірки та складання акту про порушення.

Остання технічна перевірка на об`єкті позивача, що передувала дню виявлення порушення та складання акту №00001311 від 26.02.2019 відбулася 08.12.2015, про що складено відповідний акт.

Крім того, Правилами роздрібного ринку електричної енергії не передбачено необхідність залучення представників Держспоживстандарту під час проведення перевірки електроустановок об`єкту позивача, за результатами якої було складено акт №000013111 від 26.02.2019.

Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

22.12.2020 від позивача надійшли пояснення по суті спору. Зазначає, що складений 26.02.2019 представниками відповідача Акт не відповідає вимогам п. 8.2.5. ПРРЕЕ, оскільки він не містить посилань на відповідні пункти ПРРЕЕ, які було порушено споживачем, та не містить вихідних даних, необхідних для визначення обсягу необлікованої електричної енергії: відсутні вимірювання струму споживання - п. 3 Акту; у п. 6 акту не вказано перелік струмоприймачів споживача, їх кількість, потужність та режим роботи, час роботи струмоприймачів протягом доби, та/або суми завданих споживачем збитків. Відповідач не звертався до позивача з приводу надання будь-яких документів; порушення правил експлуатації (підключення) струймоприймачів ним не встановлено.

Також, свідок ОСОБА_1 зазначав, що крім нього та працівників відповідача у магазині нікого не було. Такі показання свідка вказують на те, що акт був підписаний «незаінтересованими особами» (свідками), які не були присутні при його складанні та виявленні «порушення».

Актом від 26.02.2019, Протоколом засідання комісії від 21.03.2019 не встановлено порушення мною конкретних пунктів ПРРЕЕ, чинного Законодавства (конкретних дій з технічної точки зору), які призвели до змін показів розрахункового приладу обліку, розкрадання електричної енергії, та які б мали наслідком донарахування за спожиту електроенергію, тому перерахунок позивачу обсягу та вартості спожитої електроенергії є безпідставним.

Підтвердженням відсутності порушень з боку позивача є те, що в п. 9 Акту відсутні приписи перевіряючих споживачу (заходи з ліквідації виявлених порушень і терміни виконання); лічильник не вилучався, постачання електроенергії не припинялось. До Акту не додано будь-яких доказів порушення споживачем Правил.

Доводи відповідача щодо відсутності обліку електроенергії при підключенні ним пристрою (не відомо якого) ґрунтуються лише на припущеннях. Належними та допустимим доказами не доведено, яка потужність була подана при підключенні пристрою та який обсяг електроенергії не був при цьому врахований лічильником.

В матеріалах справи відсутній висновок експерта щодо невідповідності засобу обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Також, наявність (можливість) впливу засіб обліку фіксується відповідними приладами (індикаторами), а не за наслідками візуального огляду засобів обліку. При цьому складений відповідачем акт перевірки не містить достовірних даних щодо втручання споживача в роботу приладів обліку шляхом впливу на його роботу певним способом, який, до речі, відповідачем не встановлено. Оскільки судді не є спеціалістами у галузі енергетики, а позивач заперечує факт втручання в засоби обліку - допустимим доказом, на підставі якого можна встановити такі обставини може бути лише відповідний висновок експерта, якого у матеріалах справи немає.

16.02.2021 від відповідача надійшли пояснення, в яких зазначено, що під час попереднього розгляду даної справи судами першої та апеляційної інстанцій було встановлено що між позивачем та відповідачем з 01.01.2019 права та обов`язки врегульовані публічним договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 на умовах договору про постачання електричної енергії №510 від 17.04.2008. про приєднання позивача до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 свідчить наявна в матеріалах справи заява позивача від 26.12.2018. Таким чином, доводи позивача щодо відсутності під час складання акту про порушення належного представника споживача не відповідають дійсності, оскільки пунктом 8.7. договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 зазначено, що представником споживача є особа, яка знаходиться на території об`єкта споживача під час проведення перевірки та допустила представників оператора системи до перевірки об`єкту. За таких обставин, працівник позивача ОСОБА_1 є належним представником позивача під час проведення перевірки та складання акту про порушення.

В судому засіданні 16.02.2021 судом, в порядку ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення, судом оголошено, що повний текст рішення буде складено протягом 10 днів.

Розгляд справи відповідно до вимог ст. 222 ГПК України здійснювався за допомогою звукозаписувального технічного засобу, а саме, програмно апаратного комплексу Оберіг.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд

УСТАНОВИВ:

17.04.2008 між Відкритим акціонерним товариством Запоріжжяобленерго (станом на день слухання справи - Публічне акціонерне товариство Запоріжжяобленерго, Постачальник електричної енергії) та Фізичною особою підприємцем Борисенко Вікторією Володимирівною (Споживач) був укладений Договір № 510 про постачання електричної енергії.

Відповідно до розділу 1 договору Постачальник електричної енергії продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку № 1, а Споживач оплачує Постачальнику електричної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точки продажу електричної енергії визначаються Додатком № 2 Точки продажу електричної енергії споживачу (розділ 1 Договору).

Перелік точок розрахункового обліку Споживача наведено в пункті 6 Додатку 5 до Договору № 510 від 17.04.2008р., відповідно до якого місце установки розрахункового обліку Споживача є приміщення крамниця Будматеріали с. В.Білозірка вул. Чекістів 1Б.

Згідно з розділом 2 Договору встановлено, що під час виконання умов цього договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ).

Постачальник електричної енергії зобов`язується, зокрема, виконувати умови цього Договору.

Споживач зобов`язується, зокрема, виконувати умови цього Договору, дотримуватись режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього Договору, оплачувати постачальнику електричної енергії вартість електричної енергії згідно з умовами додатка № 4 Порядок розрахунків за активну електричну енергію та додатка № 5 Графік зняття показів розрахункових засобів обліку електричної енергії, забезпечувати безперешкодний доступ у будь-який час доби працівників Постачальника електричної енергії за пред`явленням службового посвідчення (з правом заносити і виносити необхідні прилади та інструменти) до засобів (систем) обліку як власних, так і субспоживачів, приладів контролю навантаження та якості електроенергії, компенсувальних установок, комплектів АЧР, а також для здійснення контролю заданих Постачальником електричної енергії режимів споживання електроенергії та потужності і для виконання інших необхідних робіт.

Відповідно до розділу 3 Договору, Постачальник електричної енергії має право, зокрема, отримувати від Споживача плату за поставлену електричну енергію за роздрібними тарифами, розрахованими згідно з Умовами та правилами здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом, та інші платежі, обумовлені цим Договором, вимагати відшкодування збитків, завданих Постачальнику електричної енергії внаслідок порушення Споживачем умов цього Договору, доступ у будь-який час доби працівників Постачальника електричної енергії за пред`явленням службового посвідчення (з правом заносити і виносити необхідні прилади та інструменти) до засобів (систем) обліку як власних, так і субспоживачів, приладів контролю навантаження та якості електроенергії, компенсувальних установок, комплектів АЧР, а також для здійснення контролю заданих Постачальником електричної енергії режимів споживання електроенергії та потужності і для виконання інших необхідних робіт.

Згідно з розділом 4 Договору (відповідальність Споживача), Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач не несе відповідальності перед Постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Пунктом 9.4 Договору визначено, що цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на термін до 31.12.2008. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії. Умови, а також термін дії договору, можуть бути переглянуті в будь-який момент за узгодженням сторін.

На виконання вимог Закону України Про ринок електричної енергії, з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України та з метою неперервного електрозабезпечення об`єкту позивача, учасник роздрібного ринку електричної енергії оператор системи розподілу ПАТ Запоріжжяобленерго, який діє на підставі ліцензії з розподілу електричної енергії, що видана на підставі Постанови НКРЕ КП від 13.11.2018 року № 1415, направив Позивачу заяву-приєднання про припинення діяльності постачальника за регульованим тарифом ПАТ Запоріжжяобленерго та приєднання споживача з 1 січня 2019 року до Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах Договору про постачання електричної енергії № 510 від 17.04.2008.

Про приєднання позивача до зазначеного договору свідчить підпис ОСОБА_2 26.12.2018 на заяві-приєднанні (арк. справи 126 том 1).

З огляду на статтю 509 Цивільного кодексу України вбачається, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 1 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Цивільні права і обов`язки виникають як з передбачених законом договорів, так і з договорів, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

Договір це категорія цивільного права, яка визначається як домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. До зобов`язань, що виникають з договорів, застосовуються загальні положення про зобов`язання, якщо інше не випливає із закону або самого договору. Як і будь-який право чин, він є вольовим актом, оскільки виражає спільну волю сторін, що втілюється у договорі. Змістом договору є, власне, ті умови, на яких сторони погоджуються виконувати договір, і вони мають дотримуватися взятих на себе зобов`язань.

У відповідності до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Доказів розірвання договору, визнання його недійсним тощо сторонами суду не надано.

26.02.2019 за результатами перевірки об`єкту позивача за адресою: с. Великобілозірка, вул. Чекістів, б. 1б службовими особами ПАТ Запоріжжяобленерго складено акт про порушення № 00001311 від 26.02.2019.

Перевіркою встановлено, що позивач порушив ПРЕЕ п. 5.5.5.2, 2.3.4., 8.2.4. Дії споживача, що призвели до зміни показів розрахункового приладу облікую а саме: використання пристрою, який дає можливість споживати не обліковану електричну енергію. Лічильник знаходився в приміщенні крамниці. Пристрій для зупинки лічильника був розташований у сусідній кімнаті, крізь отвір у стіні антена була виведена до приладу обліку. Пристрій був підключений на напругу 220 В. При підключенні навантаження, електроенергія не враховувалася. Представнику споживача продемонстровано порушення .

Представник споживача від підпису відмовився, про що зазначено в акті.

За результатами засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного електричної енергії прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії від 21.03.2019, про виконання розрахунку недорахованої електроенергії по акту - 87422 кВт/г на суму 200 090,23 грн.

Статтею 77 Закону України Про ринок електричної енергії встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю); пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; відмова у доступі уповноважених працівників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством.

14.03.2018 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою № 312 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії регулюються взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електро-постачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Підпунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огля ду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Таким чином, з системного аналізу норм чинного законодавства, враховуючи положення зазначених вище пунктів ПРРЕЕ та Методики, вбачається, що при проведенні електропостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку спожива-виявленні порушення споживачем ПРРЕЕ, участь споживача, або його представника є обов`язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб електропостачальної організації, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження (впливу) засобу обліку, що є підставою для проведення відповідної експертизи і таким чином забезпечується захист своїх прав.

Так, відповідно до частини третьої статті 237 ЦК України, представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

З огляду на викладене, особу, яка є представником споживача в таких правовідносинах, може бути визначено за угодою сторін, наприклад, у договорі.

Позивач зазначає, що сторонами договору не визначались уповноважені ними представники з питань використання електричної енергії чи на ведення справ щодо електроустановок та купівлі електричної енергії, позивачем не надавалися відповідні довіреності чи розпорядження.

З урахуванням наведеного вважає, що особа ( ОСОБА_1 - продавець магазину), який вказаний електропостачальною організацією в акті про порушення як представник споживача, в силу закону, таким не є.

На думку позивача, відсутність представника позивача при проведенні перевірки та складенні акту щодо порушення ним як споживачем свідчить про те, що акт про порушення ПРРЕЕ № 00001311 від 26.02.2019 складений представниками електропостачальної організації з порушенням пп. 8.2.5 ПРРЕЕ.

Крім того, позивач звертає увагу на те, що оскільки вказаний в акті про порушення ІІРРЕЕ № 00001311 від 26.02.2019 прилад Споживач ніколи не застосовував, оскільки даний прилад був придбаний працівником магазину ОСОБА_1 для особистого використання про що він особисто в своєму поясненні та заяві свідка про це зазначає, а саме: Я громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 якиі проживає за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серія НОМЕР_2 виданий Великобілозерським РВ УМВС України в За порізькій області 21.05.2008 р., даною заявою по справі за позовом Фізичної особи підприємці ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго Камянсько-Дніпровське РЕМ про визнання протиправним та скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та донарахування згідно акту № 00001311 від 26.02.2019 за спожиту електроенергію в розмірі 200090,23 грн., повідомляю наступне.

25.02.2019 будучи на своєму робочому місці, в магазин зайшов раніше незнайомий мені чоловік, після перегляду товарів останній звернувся до мене з пропозицією придбати якийсь прилад, за його твердженням для економії електроенергії за 1000,00 гривень, при цьому запевнивши мене що це цілком законно так як принцип дії даного приладу спрямований не на втручання в роботу приладів обліку споживання електроенергії, а на усунення втрат подачі електроенергії шляхом упорядкування руху протонів і електронів в мережі.

Того вечора я забув забрати придбаний прилад додому, а 26.02.2019 знаючи, що керівництва на місці не буде я вирішив даний прилад випробувати на місці. Після включення його в мережу я на деякий час відволікся так як до магазину зайшов покупець, у зв`язку з чим якийсь час прилад залишався без мого контролю, однак після того як я повернувся побачив, що з нього йде дим та іскри, в цей час в магазин увійшли невідомі мені раніше люди сказавши, що вони працівники РЕМу і їм необхідно подивитися прилад обліку споживання електроенергії. Після чого я відразу подзвонив керівництву магазину повідомивши про це на що мені було сказано виконати всі вимоги працівників РЕМу та надати їм доступ до приладу обліку, що я і зробив. Після того як представники РЕМу оглянули прилад обліку, останні повідомили що зафіксували стрибок напруги що, на їхню думку, є порушенням і склали акт. Так як я не був власником приміщення від підпису в акті я відмовився.

Відразу після складання акту я подзвонив власнику магазину.

Крім працівників РЕМу в приміщення магазину більше ніхто не входив.

Отже, враховуючи вищевикладене позивач зазначає, що з його боку як споживача не має місця будь-яких порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Крім того, додатковою обставиною яка підтверджує порушення порядку складання акту про порушення ПРРЕЕ № 00001311 від 26.02.2019 позивач вказує на те, що свідки які вказані в акті не були присутні підчас проведення фіксації порушень та огляду приладу обліку, про дану обставину в своїй заяві зазначає свідок.

Крім того, пошкодження приладів обліку, пломб, а також факти втручання в їх роботу здійснюються спеціалізованими організаціями (криміналістичні центри МВС України, Науково-дослідні інститути судових експертиз тощо), які мають право на виконання таких робіт. Крім того, спеціалізовані експертизи приладів обліку здійснюються спеціалізованими організаціями в межах їх компетенції.

Отже, оскільки при проведенні технічної перевірки приладу обліку споживача, що відбулася 26.02.2019, представниками електропостачальної організації не було встановлено факту пошкодження лічильника та пломб на ньому, а отже проведення електротехнічного дослідження електролічильника тип МК2301АІВ, заводський номер 1114196, мало бути проведено із залученням представників спеціалізованих організацій (криміналістичні центри МВС України, Науково-дослідні інститути судових експертиз тощо), які мають право на виконання таких робіт, й саме їх висновок є належним доказом пошкодження або втручання в роботу приладу обліку постачання електроенергії.

Як зазначено позивачем, під час складання акту про порушення належний представник споживача був відсутнім, отже фізично не міг надати інформацію про паспортні дані струмоприймачів та заперечувати чи дозволити виміряти сумарну потужність. Представники постачальника були допущені для перевірки, що не заперечується актом. Потужність за пунктами а та б не визначалась. За таких обставин у відповідача були відсутні підстави для застосування підпункту в пункту 2.5 Методики, отже рішення прийнято з порушенням пункту 2.5 Методики.

Допущені відповідачем вищевказані порушення при складанні Акту про порушення та прийнятті рішення комісії в своїй сукупності не дають можливості достовірно визначити розмір недорахованої електричної енергії, тому рішення комісії є незаконним та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 2 ст. 237 ГК України унормовано, що у разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутись до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Згідно з ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утримуватися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

За змістом ст.ст. 11, 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дій, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), є, зокрема, договір. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 629 ЦК України унормовано, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до вимог закону, умов договору. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом.

Аналогічний припис містить Господарський кодекс України, частинами 1, 7 ст. 193 якого встановлено, що суб`єкти господарювання та ін. учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору (ч. 1). ... Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом (ч. 7).

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 4 Закону України Про ринок електричної енергії, учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, зокрема про постачання електричної енергії споживачу.

Згідно із ч. 1 ст. 66 Закону України Про ринок електричної енергії, купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами здійснюють виробники, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, трейдери, гарантований покупець та споживачі.

Розділом 2 Договору про постачання електричної енергії від 17.04.2008 № 510 передбачено, що під час виконання умов цього договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі ПКЕЕ).

У відповідності до п. 8 ч. 3 ст. 66 Закону України Про ринок електричної енергії, відповідний двосторонній договір має встановлювати, зокрема, права, обов`язки та відповідальність сторін.

Частинами 1-3 ст. 77 Про ринок електричної енергії, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є:

1) порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності;

2) недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

3) порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

4) крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

5) розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів;

6) пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

7) неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності;

8) необґрунтована відмова в доступі до системи передачі або системи розподілу або у приєднанні до системи передачі або системи розподілу;

9) створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю);

10) порушення правил охорони об`єктів електроенергетики;

11) дії, що перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки;

12) припинення постачання електричної енергії споживачам, що не допускають порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та/або електропостачальником;

13) не укладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

14) пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо;

15) відмова у доступі уповноважених працівників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством;

16) невиконання постанов, розпоряджень, наказів, рішень та приписів суб`єктів владних повноважень на ринку електричної енергії, а також створення перешкод для виконання службових обов`язків посадовими особами таких суб`єктів;

17) неподання, несвоєчасне подання або подання завідомо недостовірної інформації оператору системи передачі, оператору системи розподілу та суб`єктам владних повноважень на ринку електричної енергії, якщо обов`язковість подання такої інформації встановлена законом, а також неподання копій документів, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

18) несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

3. У разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії які набули чинності з 11.06.2018 (далі - ПРРЕЕ).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

Відповідно до пунктів 12 та 13 вказаної постанови з 11.06.2018 постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 Про затвердження Правил користування електричною енергією (із змінами) втратила чинність.

Відповідно до абз. 1 п. 2.3.4 ПРРЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Відповідно до вимог п. 5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи розподілу має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Так, 26.02.2019 з метою обстеження електроустановок споживача, як то передбачено п. 5.1.1 ПРРЕЕ, працівники відповідача прибули на об`єкт Позивача за адресою с. Великобілозірка, вул. Чекістів, 16, та пред`явивши службові посвідчення повідомили присутньому на об`єкті робітнику Позивача - ОСОБА_1 про мету прибуття. ОСОБА_1 зв`язався по телефону з Позивачем, після чого надав доступ до приладу обліку.

Під час огляду приладу обліку працівники відповідача з`ясували, що при підключенні навантаження, електрична енергію приладом обліку не враховувалась, після чого було виявлено пристрій для зупинки лічильника, що було продемонстровано присутньому на об`єкті працівнику Позивача ОСОБА_1 .

За виявленим фактом порушення складено Акт про порушення ПРРЕЕ №0001311 від 26.02.2019 (далі - Акт) в якому зазначено, що позивач порушив ПРРЕЕ п.5.5.5.2, 2.3.4., 8.2.4. Дії споживача, що призвели до зміни показів розрахункового приладу обліку, а саме використання пристрою, який дає можливість споживати необліковану електричну енергію. Лічильник знаходився в приміщені крамниці. Пристрій для зупинки лічильника був розташований у сусідній кімнаті, крізь отвір у стіні антена була виведена до приладу обліку. Пристрій був підключений на напругу 220 В. При підключенні навантаження, електроенергія не враховувалась. Представнику споживача продемонстровано порушення.

Представник споживача від підпису Акту відмовився, про що зазначено в Акті.

Відповідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Оскільки представник споживача відмовився від підпису Акту, Акт був підписаний трьома представниками відповідача та двома свідками (незаінтересованими особами) з зазначенням в Акті їх паспортних даних у чіткій відповідності до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ.

Твердження позивача про те, що Споживач вказаний в акті про порушення приладу ніколи не застосовував, оскільки даний прилад був придбаний працівником крамниці ОСОБА_1 для особистого використання є безпідставними, з огляду на наступне.

Так, в матеріалах справи міститься заява працівника магазину ОСОБА_1 , яка відповідає вимогам ст. 88 ГПК України, та в якій ОСОБА_1 зазначив, що даний прилад був придбаний для особистого використання, а саме: Я громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серія НОМЕР_2 виданий Великобілозерським РВ УМВС України в За порізькій області 21.05.2008 р., даною заявою по справі за позовом Фізичної особи підприємці ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго Камянсько-Дніпровське РЕМ про визнання протиправним та скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та донарахування згідно акту № 00001311 від 26.02.2019 за спожиту електроенергію в розмірі 200090,23 грн., повідомляю наступне. 25.02.2019 будучи на своєму робочому місці, в магазин зайшов раніше незнайомий мені чоловік, після перегляду товарів останній звернувся до мене з пропозицією придбати якийсь прилад, за його твердженням для економії електроенергії за 1000,00 гривень, при цьому запевнивши мене що це цілком законно так як принцип дії даного приладу спрямований не на втручання в роботу приладів обліку споживання електроенергії, а на усунення втрат подачі електроенергії шляхом упорядкування руху протонів і електронів в мережі. Того вечора я забув забрати придбаний прилад додому, а 26.02.2019 знаючи, що керівництва на місці не буде я вирішив даний прилад випробувати на місці. Після включення його в мережу я на деякий час відволікся так як до магазину зайшов покупець, у зв`язку з чим якийсь час прилад залишався без мого контролю, однак після того як я повернувся побачив, що з нього йде дим та іскри, в цей час в магазин увійшли невідомі мені раніше люди сказавши, що вони працівники РЕМу і їм необхідно подивитися прилад обліку споживання електроенергії. Після чого я відразу подзвонив керівництву магазину повідомивши про це на що мені було сказано виконати всі вимоги працівників РЕМу та надати їм доступ до приладу обліку, що я і зробив. Після того як представники РЕМу оглянули прилад обліку, останні повідомили що зафіксували стрибок напруги що, на їхню думку, є порушенням і склали акт. Так як я не був власником приміщення від підпису в акті я відмовився. Відразу після складання акту я подзвонив власнику магазину. Крім працівників РЕМу в приміщення магазину більше ніхто не входив.

Відповідно до п.п. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, Споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно п. 2.3.4. ПРРЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб, відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Відповідно п.п. 3 п. 2.1 Методики, Методика застосовується у разі пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій Споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу Постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Таким чином, саме Споживач несе відповідальність за експлуатацію розрахункового приладу обліку, та порушення ПРРЕЕ виявлені на об`єкті споживача відповідно до Методики.

Посилання позивача на те, що продавець ОСОБА_1 є неналежним представником споживача під час проведення перевірки спростовується умовами п. 8.7. договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019, відповідно до якого у разі виявлення представниками Оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Акт про порушення підписується представником Оператора системи та Споживачем або представником Споживача. Представником Споживача є особа, яка знаходиться на території об`єкта споживача під час проведення перевірки та допустила представників Оператора системи до перевірки об`єкту. У разі відмови Споживача або представника Споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником Оператора системи та двома будь-якими незаінтересованими особами, за умови посвідчення їх осіб.

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками Операторами системи під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом. У разі якщо при оформленні протоколу комісією було допущено механічні помилки (описки), то такі помилки усуваються шляхом оформлення комісією відповідних змін до протоколу. На засідання комісії про внесення змін до протоколу запрошується Споживач.

Таким чином, продавець ОСОБА_1 є належним представником ФОП Борисенко В.В. під час проведення передвіки та складання акту про порушення.

При цьому, судом не приймається заява позивача від 16.02.2021, в якій він ставить під сумнів достовірність (відповідність оригіналу) копії договору споживача про надання послуг з розподілення електричної енергії (без № і дати), наданої відповідачем до пояснень по справі від 24.11.2020. зокрема, з тих підстав, що договір не підписаний позивачем, а при відкриті (огляді) оригіналу договору на сайті відповідача виявлено, що він не відповідає тексту, котрий був наданий до вказаних пояснень.

На сайті ПАТ «Запоріжжяобленерго» розміщений договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (існуючий споживач на 31.12.2018), саме в редакції на момент підпису ФОП Борисенко В.В. заяви-приєднання та на яку посилається відповідач в своїх поясненнях.

В свою чергу, представник позивача в обґрунтування своїх сумнівів посилається на інший текст договору (станом на 19.06.2020), що є помилковим, оскільки сторонами жодних додаткових угод про внесення змін до цього договору не підписувалося, відтак застосовуються положення договору саме в первісній редакції.

Згідно п. 2.1.3 Методики, методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення такого порушення, як інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку.

Отже, з аналізу наведених норм чинного законодавства вбачається, що основним доказом вчинення порушення у сфері користування електричною енергією є акт про порушення.

Відповідно до п. 2.1 Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушень фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

В свою чергу, відповідно до п. 1.1.2 ПРРЕЕ засобом вимірювальної техніки є технічні засоби, які використовуються для вимірювання обсягів та/або якості електричної енергії точці вимірювання відповідної точки комерційного обліку і мають нормовані метрологічні характеристики. Індикатором є пломба-наклейка, з розміщеним на ній полімерним контейнером, в якому на спеціальній основі розташовані 4 магнітних елемента із рідкоземельного матеріалу.

Отже, пристрій для зупинки лічильника, який використовувся позивачем не є ані пломбою, ані індикатором, ані засобом вимірювальної техніки, ані приладом обліку, а тому законодавчо не передбачена необхідність проведення експертизи такого приладу.

Твердження позивача, щодо порушення відповідачем під час прийняття рішення пункту 2.5 Методики є безпідставними, з огляду на наступне.

Відповідно п. 2.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикаторів впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб , кВт x год) визначається за формулою: Wдоб = P x tдоб x Kв,

де: Р - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта пропорушення ПКЕЕ (z0417-96) струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ (z 0417-96) струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ (z 0417-96), та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживча від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі Договору;

Оскільки, споживачем не було надано паспортних даних усіх наявних струмоприймачів, так само як і не було надано можливість виміряти потужність обчислену виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення, про що зазначено в акті про порушення, відповідачем, відповідно до п.2.5 Методики при розрахунку необлікованої електричної енергії законно прийнято дозволену потужність для даної точці обліку відповідно умов Договору. Тривалість роботи обладнання протягом доби (режим роботи) прийнято - 16 годин відповідно умов Договору (Додаток 5 до Договору №510 від 17.04.2008).

Щодо останньої технічної перевірки проведеної у позивача в крамниці до виявлення порушення та допуску електроустановки споживача в експлуатацію відповідачем надано відповідні докази.

Так, Акт допуску на підключення до електричної мережі електроустановки №2773 складено 18.03.2011.

Остання технічна перевірка на об`єкті позивача, що передувала дню виявлення порушення та складання Акту про порушення ПРРЕЕ №00001311 від 26.02.2019, відбулась 08.12.2015, у зв`язку із проведенням робіт по відновленню розрахункового засобу обліку позивача, про що складено Акт від 08.12.2015 з питання зняття електролічильника СТЭА 05Д1 №013465, та Акт від 08.12.2015 встановлення електролічильника НІК 2301 АП1В №1114196.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що нормами чинного законодавства к сфері енергетики, не передбачено необхідність залучення представників Держспоживстандарту під час проведення перевірки електроустановок об`єкту позивача, за результатами якої був складений Акт про порушення ПРРЕЕ №0001311 від 26.02.2019, що підтверджується наступним.

Постанову Кабінету міністрів України №122 від 08.02.2006р. «Про затвердження Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії» на яку посилається Позивач, було прийнято на виконання Закону України «Про електроенергетику», який на момент виникнення спірних правовідносин втратив чинність у зв`язку із набранням 11.06.2017 чинності Закону України «Про ринок електричної енергії».

Законом України «Про ринок електричної енергії» врегульовано правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема правилами роздрібного ринку.

На виконання Закону України «Про ринок електричної енергії», Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 було затверджено «Правила роздрібного ринку електричної енергії», які набрали чинності 19.04.2018.

Таким чином, взаємовідносини щодо виявленого 26.02.2019 порушення, складання Акту про порушення ПРРЕЕ від 26.02.2019 та складання Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 21.03.2019 регулюються саме Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно п.8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідне до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно п.8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Таким чином, правилами роздрібного ринку електричної енергії не передбачено необхідність залучення представників Держспоживстандарту під час проведення перевірки електроустановок об`єкту позивача, за результатами якої був складений Акт про порушення ПРРЕЕ №0001311 від 26.02.2019.

Відповідно до п. 2.1 Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушень фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства.

В свою чергу, відповідно до п. 1.1.2 ПРРЕЕ засобом вимірювальної техніки є технічні засоби, які використовуються для вимірювання обсягів та/або якості електричної енергії точці вимірювання відповідної точки комерційного обліку і мають нормовані метрологічні характеристики. Індикатором є пломба-наклейка, з розміщеним на ній полімерним контейнером, в якому на спеціальній основі розташовані 4 магнітних елемента із рідкоземельного матеріалу.

Отже, пристрій для зупинки лічильника, який використовувався позивачем не є ані пломбою, ані індикатором, ані засобом вимірювальної техніки, ані приладом обліку, а тому законодавчо не передбачена необхідність проведення експертизи такого приладу.

Судом також враховано, що норми п.3.1. Розділу 3 Методики «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ(Н) (Правил користування електричною енергією для населення) не застосовуються до спірних правовідносин, оскільки Розділ 3 Методики розповсюджується виключно на взаємовідносини між енергопостачальниками та населенням.

Частиною 1 ст. 216 ГК України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Статтею 235 ГК України встановлено, що за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Згідно з ч. 1 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором.

Таким чином, за фактом здійснення позивачем правопорушення в сфері електроенергетики, на підставі вимог чинного законодавства, відповідачем було застосовано до позивача оперативно-господарську санкцію передбачену Правилами роздрібного ринку електричної енергії, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ч.1 ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що всі докази у сукупності підтверджуть використання вилученого пристрою позивачем на лічильнику, а отже підтверджують факт виявленого порушення ПРРЕЕ

Аналіз вимог статей ГПК України (наведених вище у тексті цього рішення) та наявні матеріали справи у їх сукупності та те, що г. ОСОБА_1 був наділений правом бути присутнім при огляді приладу обліку електричної енергії, враховуючи, що він мав ключі від приміщення та знаходився там законно, надають суду підстави для висновку про те, що рішення постачальника електричної енергії про донарахування споживачу вартості недоврахованої спожитої електроенергії, оформлене протоколом від 21.03.2019, є правомірним.

Вимога п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітися як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь вмотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи. Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Твердження позивача спростовуються матеріалами справи та вищевикладеним.

Згідно ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до чинного законодавства України, позовні заяви повинні подаватись до суду в разі порушення відповідачем законних прав та інтересів позивача. Тобто, подання позовної заяви є способом захисту порушених прав та законних інтересів правомірної сторони.

У рішенні Європейского суду з прав людини від 19.03.1997 р. (п. 40) по справі Горнсбі поти Греції зазначено: …Право на звернення до суду було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду однієї зі сторін. Важко уявити ситуацію, щоб пункт 1 статті 6 докладно описував процедурні Гарантії, що надаються сторонам цивільного судового процесу у провадженні, що є справедливим, відкритим і оперативним і не передбачив при цьому гарантій виконання судових рішень; тлумачення статті 6 як такої, що стосується виключно права на звернення до суду і проведення судового розгляду, могло б призвести до ситуацій, несумісних із принципом верховенства права, що його Договірні сторони зобов`язалися дотримуватися, коли вони ратифікували Конвенцію.

Відповідно до статті 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене в сукупності, зважаючи на зміст позовних вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є не обґрунтованими, не доведеними і на час розгляду даної справи відсутні підстави для задоволення позову Фізичної особи-підприємця Борисенко Вікторії Володимирівни.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 73, 86, 202, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Запорізької області протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 26 лютого 2021 року.

Суддя О.А. Топчій