УХВАЛА

м. Київ

04.03.2021Справа № 910/3143/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., розглянувши

позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави та територіальної громади сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради

до 1) Комунальної установи Київської обласної ради "Фонд комунального майна"

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Бізнес Девелопмент Компані"

про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури (далі - заявник) в інтересах держави та територіальної громади сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунальної установи Київської обласної ради "Фонд комунального майна" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Девелопмент Компані" про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу.

В обґрунтування позовних вимог заявник зазначає, що позивачем було виставлено на приватизацію інвентарні об`єкти нерухомості спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської обласної ради загальною площею 3322, 60 кв.м. на електронному аукціоні (лот: UA-PS-2020-10-31-000011-2), переможцем якого було визначено відповідача-2 у справі, однак під час здійснення приватизації об`єкта комунальної власності та проведення інвентаризації та оцінки спірного майна відбулися порушення Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", у зв`язку з чим заявник просить суд визнати недійними результати електронного аукціону щодо об`єкта приватизації, договір купівлі продажу групи інвентарних об`єктів та зобов`язати відповідача-2 повернути позивачеві спірні приміщення.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд встановив, що подана позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Так, згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч викладеному, на підтвердження виконання наведених приписів господарського процесуального закону завником не додано жодних доказів сплати судового збору.

Водночас, відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому, суд враховує, що у Листі Державної судової адміністрації №11-135/20 від 02.01.2020 зазначено, що при отриманні від платників документів, які підтверджують сплату судового збору за подання заяв, скарг до суду, суди мають перевіряти зазначені в них реквізити рахунків задля уникнення втрат бюджету.

В свою чергу, з метою забезпечення виконання вимог цього Закону між Державною судовою адміністрацією України та Державною казначейською службою України (далі - ДКСУ) укладено угоду від 26 серпня 2015 року про інформаційне співробітництво. Відповідно до цієї угоди Державним підприємством "Інформаційні судові системи" оновлено програмне забезпечення автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» та КП «ДСС» (далі - АСДС), яке здійснює: 1) централізоване отримання виписок з ДКСУ в електронному вигляді; 2) їх розподіл по судах; 3) автоматичне приєднання відомостей про сплачений судовий збір при реєстрації платіжного документа в суді за наявності виписки з ДКСУ; 4) автоматичне приєднання таких відомостей при надходженні відомостей від ДКСУ про зарахування судового збору, що надійшли після реєстрації платіжного документа в АСДС.

Однак, в автоматизованій системі документообігу суду відсутні відомості від ДКСУ про зарахування судового збору, сплаченого за подання позовної заяви заступником керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави та територіальної громади сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради звернувся до Комунальної установи Київської обласної ради "Фонд комунального майна" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Девелопмент Компані" про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, Заступником керівника Київської обласної прокуратури заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме щодо визнання недійними результатів електронного аукціону та визнання недійсним договору договору купівлі-продажу, та одну вимогу майнового характеру: зобов`язати відповідача-2 повернути територіальній громаді сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради спірні приміщення, придбані за 75 385 645, 00 грн.

З огляду на це, сума судового збору за подання позовної заяви має становити 799 040, 00 грн (794 500 грн - 1,5 відсотка ціни позову, виходячи з вартості спірного майна, але не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та 4 540, 00 грн за дві вимоги немайнового характеру).

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки заявником позову не дотримано вищезазначених вимог встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури та надати заявнику строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури без руху.

2. Встановити завнику строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити заступнику керівника Київської обласної прокуратури спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання:

- оригіналу платіжного документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

4. Роз`яснити заявнику, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.І. Ягічева