ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2021 року Справа № 924/1093/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуюча суддя Коломис В.В., суддя Миханюк М.В. , суддя Саврій В.А.

секретар судового засідання Романець Х.В.

за участю представників сторін:

за участю представників сторін:

органу прокуратури - Прокопчук О.В.;

позивача 1 - не з`явився;

позивача 2 - не з`явився;

відповідача 1 - не з`явився;

відповідача 2 - не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 03 грудня 2020 року (повний текст складено 14.12.2020) у справі № 924/1093/19 (суддя Смаровоз М.В.)

за позовом керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Шепетівської міської ради, Західного офісу Державної аудиторської служби

до 1) Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017"

про визнання недійсними додаткових угод

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 03 грудня 2020 року у справі № 924/1093/19 позов керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Шепетівської міської ради, Західного офісу Державної аудиторської служби до Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради", Товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" про визнання недійсними додаткових угод - задоволено.

Визнано недійсною додаткову угоду № 1 від 31.01.2019 (до договору поставки № 001 від 02.01.2019), укладену між Комунальним підприємством "Шепетівське ремонтно-експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017".

Визнано недійсною додаткову угоду № 2 від 25.02.2019 (до договору поставки № 001 від 02.01.2019), укладену між Комунальним підприємством "Шепетівське ремонтно-експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017".

Присуджено до стягнення з Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно-експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" на користь Хмельницької обласної прокуратури 1921 грн. відшкодування судового збору.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" на користь Хмельницької обласної прокуратури 1921 грн. відшкодування судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, відповідач 2 - ТОВ "Надежда Ритейл 2017" звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення місцевого господарського суду скасувати та прийняти нове судове рішення, яким в позові відмовити в повному обсязі.

Обгрунтовуючи свої вимоги апелянт посилається на порушення господарським судом Хмельницької області норм матеріального та процесуального права, а також на невідповідність висновків, викладених у рішенні місцевого суду, обставинам справи.

Західний офіс Державної аудиторської служби (позивач 2) у відзиві на апеляційну скаргу підтримує вимоги останньої та просить рішення місцевого господарського суду скасувати та прийнята нове судове рішення, яким в позові відмовити.

Прокурор у відзиві на апеляційну скаргу вважає оскаржуване рішення місцевого господарського суду законним та обгрунтованим, а тому просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

В судове засідання представники позивачів та відповідачів не з`явились. При цьому, від представника відповідача 2 - ТОВ "Надежда Ритейл 2017" на адресу апеляційного суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Розглянувши вказане клопотання колегія суддів зазначає наступне.

Частинами 11,12 статті 270 ГПК України, яка визначає порядок розгляду апеляційної скарги, встановлено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Оскільки всі учасники провадження у справі були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, при цьому явка учасників судового процесу обов`язковою не визнавалась, а матеріали справи достатньо характеризують спірні правовідносини, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення вказаного клопотання та з огляду на належне повідомлення всіх учасників справи про дату, час і місце розгляду справи - відсутність підстав для відкладення розгляду справи.

При цьому апеляційний суд зазначає, що надаючи до суду клопотання про відкладення судового засідання, позивач не навів достатнього обґрунтування неможливості участі інших представників у судовому засіданні (якщо вони вважали таку участь необхідною), адже судом не визначалась обов`язковою явка саме конкретно визначеного представника.

Крім того, колегія суддів зазначає, що позиція ТОВ "Надежда Ритейл 2017" викладена безпосередньо у розглядуваній апеляційній скарзі.

Судом також враховано принцип ефективності судового процесу, який діє у господарському судочинстві і направлений на недопущення затягування процесу, а також положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що справа має бути розглянута судом у розумний строк.

Безпосередньо в судовому засіданні прокурор підтримав вимоги та доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу.

Колегія суддів, заслухавши пояснення прокурора, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, вважає, що у задоволенні вимог апеляційної скарги слід відмовити, рішення місцевого господарського суду - залишити без змін.

При цьому колегія суддів виходила з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 26 листопада 2018 року Комунальним підприємством "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" на веб-порталі Уповноваженого органу розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2018-11-26-001327-b щодо закупівлі КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" дизельного палива в обсязі 45000 л. Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі: 1395000 грн. Строк та термін поставки товарів визначений з 01 січня 2019 року до 31 грудня 2019 року (т.1, а.с. 24).

Відповідно до протоколу засідання тендерного Комітету замовника - Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" визначено переможця процедури відкритих торгів згідно з предметом закупівлі: Код ДК 021:20-9 - Нафта і дистиляти: 09134210-2 - дизельне паливо (0.2) - товариство з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" із найнижчою ціновою тендерною пропозицією - 1047600 грн. з ПДВ. Прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем - товариством з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" (т.1, а.с. 25).

Згідно звіту про результати проведення процедури закупівлі UA-2018-11-26-001327-b від 02.01.2019 у процедурі закупівлі приймали участь 2 учасники: ТОВ "Надежда Ритейл 2017" з ціновою пропозицією після закінчення аукціону 1047600 грн. (відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови) та ТОВ "Мотто Кард" з ціновою пропозицією після закінчення аукціону 1055250 грн. (не розглядався). Переможцем визначено ТОВ "Надежда Ритейл 2017". Сума, що визначена в договорі про закупівлю 1047600 грн (з ПДВ) (т.1, а.с. 29).

02 січня 2019 року між комунальним підприємством "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" (покупець/відповідач 1) та товариством з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" (постачальник/відповідач 2) укладено договір поставки №001 (далі - договір, т.1, а.с. 26-27), згідно п. 1.1 якого постачальник зобов`язувався передати покупцю товар, зазначений у п. 1.2 договору (далі - товар), а покупець оплатити та прийняти вказаний товар.

Пунктом 1.2 договору визначено, що найменування товару: 09134210-2 Дизельне паливо (0,2) в кількості 45000 л.

Відповідно до п.1.6 договору, обсяги закупівлі товару можуть бути знижені в залежності від реального фінансування покупця.

У відповідності до п.3.5 договору, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

- зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі. При цьому постачальник має надати підтвердні документи, видані органом, який уповноважений нормативно-правовими актами, або статутними документами монітолрити ринкові ціни на такий товар на місцевому ринку;

- покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

- продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

- узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

- зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

- зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

- зміни умов у зв`язку із застосуванням положень ч. 5 ст. 36 ЗУ "Про публічні закупівлі".

За умовами п. 1.7 договору зміна ціни оформлюється додатковою угодою до договору.

Відповідно до п. 3.2 договору, загальна сума договору становить 1047600 грн. з ПДВ.

Згідно п. 3.4 договору ціна за одиницю товару не може змінюватися протягом 30 днів, з дня підписання даного Договору.

У відповідності до п.4.2 договору, умови останнього відповідають умовам тендерної пропозиції.

Строк поставки товару (скетч-карток, або талонів) здійснюється протягом 2 днів з дня отримання постачальником замовлення (заявки) від покупця. (п. 5.1 договору).

Відповідно до п.10.1 договору, останній вважається укладеним та набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення їхніми печатками і діє до 31.12.2019 р.

За умовами п.11.6 договору умови цього договору можуть бути змінені за взаємною згодою сторін з обов`язковим складанням відповідної додаткової угоди.

Договір підписано та скріплено відтисками печаток сторін.

Додатком до договору №001 від 02.01.2019 сторони підписали специфікацію, у відповідності до якої загальна вартість товару становить 1047600 грн, за дизельне пальне в кількості 45000 л. по ціні 23,28 грн/л (т.1, а.с. 28).

Відповідно до протоколу засідання тендерного Комітету Замовника Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" №251 від 31.01.2019 на підставі цінової інформаційної довідки від Полтавської торгово-промислової палати №24.14-05/48 від 25.01.2019, яка надана ТОВ "Надежда Ритейл 2017" вирішено затвердити зміни до договору поставки №001 від 28.12.2018 та підписати Додаткову Угоду №1, яку вважати невід`ємною частиною договору (т.1, а.с. 31-32).

31.01.2019 між сторонами підписано додаткову угоду №1 до договору поставки №001 від 02.01.2019, за умовами якої, керуючись п.2 ч.4 ст.36 Закон України "Про публічні закупівлі", пунктом 3.5 договору поставки №001 від 02.01.2019 сторони дійшли згоди змінити ціну за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у зв`язку з коливанням ціни такого товару на ринку, та без зміни суми, визначеної в договорі. Пунктом 1.1 додаткової угоди викладено пункти договору у такій редакції:

п. 1.2. Найменування товару та кількість: 09134210-2 Дизельне паливо (0,2) 41087,856 л.;

п. 3.1. Ціна 1 літра Товару дизельне паливо 25,61 грн.

Пунктом 1.2. додаткової угоди викладено Додаток №1 до договору №001 від 02.01.2019 р. у такій редакції:

1. Найменування товару дизельне паливо в кількості 2000 л., ціна 23,28 грн/л., сума 46560 грн.;

2. Найменування товару дизельне паливо в кількості 39087,856 л., ціна 25,61 грн/л., сума 1001040 грн.;

Загальна кількість товару 41087,856 л., загальна сума за товар 1047600 грн (т.1, а.с. 30).

Відповідно до протоколу засідання тендерного Комітету Замовника Комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" №267 від 25.02.2019 на підставі цінової інформаційної довідки від Полтавської торгово-промислової палати №24.14-05/94 від 25.02.2019, яка надана ТОВ "Надежда Ритейл 2017" вирішено затвердити зміни до договору поставки №001 від 28.12.2018 та підписати Додаткову Угоду №1, яку вважати невід`ємною частиною договору (т.1, а.с. 34-35).

25.02.2019 між сторонами підписано додаткову угоду №2 до договору поставки №001 від 02.01.2019, за умовами якої, керуючись п.2 ч.4 ст.36 Закон України "Про публічні закупівлі", пунктом 3.5 договору поставки №001 від 02.01.2019 сторони дійшли згоди змінити ціну за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у зв`язку з коливанням ціни такого товару на ринку, та без зміни суми, визначеної в договорі. Пунктом 1.1 додаткової угоди викладено пункти договору у такій редакції:

п. 1.2. Найменування товару та кількість: 09134210-2 Дизельне паливо (0,2) 37762,856 л.;

п. 3.1. Ціна 1 літра Товару дизельне паливо 28,17 грн.

Пунктом 1.2. додаткової угоди викладено Додаток №1 до договору №001 від 02.01.2019 р. у такій редакції:

1. Найменування товару дизельне паливо в кількості 2000 л., ціна 23,28 грн/л., сума 46560 грн.;

2. Найменування товару дизельне паливо в кількості 2500 л., ціна 25,61 грн/л., сума 64025 грн.;

3. Найменування товару дизельне паливо в кількості 33262,868 л., ціна 28,17 грн/л., сума 937015 грн.

Загальна кількість товару 37762,868 л., загальна сума за товар 1047600 грн (т.1, а.с. 33).

На виконання умов договору та додаткових угод ТОВ "Надежда Ритейл 2017" передало, а КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" прийняло дизельне паливо, що частково підтверджується наявними в матеріалах справи видатковими накладними (т.1, а.с. 126-139).

Вважаючи, що у діях відповідачів щодо укладення вищевказаних додаткових угод можливі порушення вимог ст.36 Закону України "Про публічні закупівлі", Шепетівська місцева прокуратура звернулась до Управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Хмельницькій області (лист від 28.05.2019 №90-6494 вих-19, т.1, а.с.38) та Шепетівської міської ради (лист від 20.08.2019 №90-93720 вих-19, т.1, а.с.42).

У відповідь на звернення Шепетівської місцевої прокуратури Управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Хмельницькій області листом №13-22-17-17/3001-2019 від 14.06.2019 повідомило, що проведеним аналізом закупівлі КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" дизельного палива порушень законодавства у сфері закупівель не було виявлено, здійснення аналізу ціни договору на відповідність "ринковій", "середньоринковій", "домінуючій", а також визначення різниці таких цін та їх порівняння, що наводиться в зверненні, не належить до компетенції органу державного фінансового контролю (т.1, а.с.39-40).

Згідно листа виконавчого комітету Шепетівської міської ради №01-13/2924 від 23.08.2019 прокурору повідомлено, що даний лист було перенаправлено до КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради", посилаючись на ч. 4 ст. 23 ГПК України та ч. 1 ст. 38 ЗУ "Про публічні закупівлі" (т.1, а.с. 43).

Листом №195 від 27.08.2019 КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" повідомило прокурора про правомірність укладання додаткових угод та відсутність факту завищення ціни при купівлі пального (т.1, а.с. 44-45).

На підтвердження відсутності коливання цін на паливо прокурор долучив до матеріалів справи інформаційну довідку Хмельницької торгово-промислової палати №22-05/419 від 07.05.2019 (т.1, а.с. 36), згідно якої середньоринкові ціни на пальне по Хмельницькій області становили:

- станом на 28.12.2018: дизельне паливо - 27,69 - 33,49 грн/л.;

- станом на 02.01.2019: дизельне паливо - 27,39 - 33,49 грн/л.;

- станом на 31.01.2019: дизельне паливо - 25,99 - 30,49 грн/л.;

- станом на 25.02.2019: дизельне паливо - 25,25 - 30,49 грн/л.

Також прокурор надав інформацію з інтернет ресурсу https://index.minfin.com.ua/fuel щодо динаміки ринкових цін на дизельне паливо за період з 01.11.2018 по 01.10.2019 (т.1, а.с. 41).

Шепетівська місцева прокуратура посилаючись на те, що додаткові угоди №1 від 31.01.2019 та №2 від 25.02.2019 до договору поставки №001 від 02.01.2019 укладені між відповідачами з порушенням вимог Цивільного та Господарського кодексів України, норм Закону України "Про публічні закупівлі" та положень договору поставки №001 від 02.01.2019, на підставі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомила Західний офіс Державної аудиторської служби та Шепетівську міську раду про намір здійснення прокурором представництва інтересів в суді (повідомлення №35-90-135Вих-19 від 20.09.2019 та №35-90-136Вих-19 від 20.09.2019) та звернулася до суду із даним позовом в інтересах держави в особі вказаних органів.

Місцевий господарський суд, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, проаналізувавши вимоги чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на час укладення договору та спірних додаткових угод), замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак, зокрема якщо юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів.

Частиною 1 ст.2 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що він застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Як вже зазначалося вище, 02.01.2019 між КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" та ТОВ "Надежда Ритейл 2017" укладено договір поставки №001, за умовами якого ТОВ "Надежда Ритейл 2017" зобов`язувалося у 2019 році поставити КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" дизельне паливо, а КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" - прийняти і оплатити такий товар. Відповідно до п. 3.2 договору його сума становить 1047600 грн. з ПДВ.

Частина 1 ст. 36 Закон України "Про публічні закупівлі" передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до ч.4 ст.36 Закону України "Про публічні закупівлі", умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Відповідно до роз`яснень Міністерства економічного розвитку і торгівлі України "Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю" від 07.04.2015 №3302-05/11398-07 у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Враховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Як встановлено судами обох інстанцій, в подальшому між відповідачами були укладені додаткові угоди №1 від 31.01.2019 та №2 від 25.02.2019 до договору поставки №001 від 02.01.2019 р., за умовами яких сторони викладали специфікацію (додаток №1 до договору) у новій редакції.

Зі змісту додаткової угоди №1 від 31.01.2019 вбачається, що відповідачі збільшили ціну за одиницю товару (дизельне пальне) не більше ніж на 10 відсотків без збільшення суми (загальної вартості) договору шляхом зменшення кількості товару за договором, з урахуванням вже поставленого.

Згідно додаткової угоди №2 від 25.02.2019 дійшли згоди про збільшення ціни за одиницю товару (дизельне пальне) без збільшення суми (загальної вартості) договору шляхом зменшення кількості товару за договором, з урахуванням вже поставленого.

Таким чином, внаслідок укладення оспорюваних додаткових угод відповідачі зменшили обсяги закупівлі шляхом їх коригування до збільшеної ціни.

В обґрунтування наявності підстав для укладення оспорюваних угод ТОВ "Надежда Ритейл 2017" надано довідки Полтавської торгово-промислової палати №24.14-05/48 від 25.01.2019 та №24.14-05/94 від 26.02.2019, у яких, зокрема, надана інформація щодо роздрібних цін на дизельне паливо на внутрішньому ринку України, у тому числі у Полтавській області станом на 25.01.2019 та 25.02.2019, які, як вказують відповідачі, є значно вищими в порівнянні із ціною, визначеною в договорі про закупівлю товарів за державні кошти №001 від 02.01.2019. Зокрема, станом на 25.01.2019 ціна на дизельне паливо становила: 24,00 - 29,99 грн/л., станом на 25.02.2019 ціна на дизельне паливо становила: 24,30 - 29,99 грн/л.

В свою чергу, прокурор на підтвердження відсутності коливання цін на паливо в період з моменту укладення договору поставки №001 від 02.01.2019 та до укладення оспорюваних додаткових угод долучив до матеріалів справи інформаційну довідку Хмельницької торгово-промислової палати №22-05/419 від 07.05.2019, згідно якої середньоринкові ціни на пальне по Хмельницькій області становили:

- станом на 28.12.2018: дизельне паливо - 27,69 - 33,49 грн/л.;

- станом на 02.01.2019: дизельне паливо - 27,39 - 33,49 грн/л.;

- станом на 31.01.2019: дизельне паливо - 25,99 - 30,49 грн/л.;

- станом на 25.02.2019: дизельне паливо - 25,25 - 30,49 грн/л.;

Крім того, прокурор надав інформацію інтернет ресурсу https://index.minfin.com.ua/fuel щодо динаміки ринкових цін на дизельне паливо за період з 01.11.2018 по 01.10.2019.

Надавши оцінку наданим сторонами доказам, колегія суддів зазначає, що за змістом частини 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" коригування у разі зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку є підставою, яка зумовлює можливість внесення змін.

Разом з тим, слід взяти до уваги, що доведення настання відповідних обставин, а саме коливання цін на ринку, повинно доводитись стороною договору, яка ініціює внесення змін, належними доказами, які об`єктивно доводять таке коливання саме у період виконання зобов`язань за договором.

З вищевказаних довідок та інформації вбачається, що ціни на дизельне за період з січня по лютий 2019 року залишались сталими або змінювались у бік зменшення. Відтак, матеріалами справи не підтверджено коливання цін на ринку нафтопродуктів у спірний період в бік збільшення, а навпаки, підтверджено їх зниження. Натомість, відповідачами не подано достовірних доказів на підтвердження коливання цін у бік збільшення у період січень-лютий 2019 року та не підтверджено законності дій щодо зміни істотних умов договору про закупівлю після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі. За таких обставин, зміна ціни згідно оспорюваних додаткових угод є безпідставною.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що хоча збільшення ціни товару не призвело до збільшення ціни договору, однак ціна договору не збільшилася виключно за рахунок зменшення кількості закупівлі товару, що є негативним результатам з огляду на досягнення мети ефективного використання бюджетних коштів.

Внаслідок внесення додатковими угодами №1 від 31.01.2019 та №2 від 25.02.2019 до договору поставки №001 від 02.01.2019 положення предмету договору щодо кількості товару, що закуповується, відрізняється від змісту тендерної документації, якою передбачалася закупівля більшої кількості дизельного палива та за нижчою ціною, ніж це визначено додатковими угодами, що не відповідає вимогам тендерної документації, суперечить інтересам держави та є порушенням положень ст.36 Закону України "Про публічні закупівлі" (дана правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі 921/524/18, від 21.03.2019 у справі № 912/898/18).

При цьому, посилання скаржника на те, що ціна у договорі поставки №001 від 02.01.2019 була значно нижчою від ринкової, в зв`язку з чим сторони уклали оспорювані додаткові угоди, колегією суддів до уваги не беруться, оскільки згідно п.30 ч.1 ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації. Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації (ч.1 ст.25 України "Про публічні закупівлі").

Згідно протоколу засідання тендерного комітету замовника КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" від 14.12.2019 переможцем торгів визнано ТОВ "Надежда Ритейл 2017" із ціною тендерної пропозиції після закінчення аукціону 1047600 грн з ПДВ.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", згідно якої умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару), у договорі поставки №001 від 02.01.2019 та специфікації до нього було передбачено загальну вартість товару (дизельне паливо) в розмірі 1047600 грн (23,28 грн./л). Отже, підписавши договір поставки №001 від 02.01.2019, ТОВ "Надежда Ритейл 2017" взяло на себе зобов`язання щодо його виконання на передбачених ним умовах, в тому числі і в частині здійснення поставки за цінами, визначеними у договорі.

Також колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що зважаючи на приписи п.2 ч.1 ст.30, ч.3 ст.32 Закону України "Про публічні закупівлі" ТОВ "Надежда Ритейл 2017" не був позбавлений права відмовитися від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю у разі, якщо він не мав можливості виконати його умови, що мало б наслідком відхилення його тендерної пропозиції та визначення переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув.

Згідно зі ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (ст. 215 ЦК України).

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що укладення додаткових угод №1 від 31.01.2019 та №2 від 25.02.2019 до договору поставки №001 від 02.01.2019 відбулось з порушенням положень статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі", що не відповідає основним принципам закупівель, визначених ст.3 даного Закону, а саме: добросовісної конкуренції серед учасників, ефективності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, запобіганні корупційним діям і зловживанням та порушує інтереси держави, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для визнання їх недійсними.

Щодо наявності підстав для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді із зазначенням уповноважених органів, в інтересах яких заявлено позов, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з ч.3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України). При цьому, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Відтак, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 від 26.05.2020.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду при розгляді вказаної справи звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Поняття "інтереси держави" визначив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 №3-рп/99, зазначивши, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Відповідна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 та у постанові Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 911/1497/18.

Як встановлено судом, в даній справі керівник Шепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах: Західного офісу Державної аудиторської служби та Шепетівської міської ради із позовними вимогами до комунального підприємства "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" та товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" про визнання недійсними додаткових угод №1 від 31.01.2019 та №2 від 25.02.2019 до договору поставки №001 від 02.01.2019, оскільки останні укладені з порушенням вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі", уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель. Частиною 3 ст. 7 вказаного Закону в редакції, чинній на момент звернення прокурора з позовом, визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Згідно зі ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (у редакції, чинній на час звернення прокурора з позовом; далі - Положення) визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Згідно з підпунктами 3, 4 пункту 4 Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (підпункт 9 пункту 4 Положення).

Відтак, Держаудитслужба набуває статусу позивача внаслідок звернення до суду з метою усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №921/524/18, від 29.07.2020 у справі №924/316/18). Західний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом, основним завданням якого є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Львівської, Волинської, Закарпатської, Івано-Франківської, Рівненської, Тернопільської, Чернівецької, Хмельницької областей (пункти 1, 3 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23).

Як вбачється з матеріалів справи, керівник Шепетівської місцевої прокуратури звертався до Управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Хмельницькій області з листом від 28.05.2019 №90-6494 вих-19, в якому повідомляв про можливі порушення вимог ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при здійсненні закупівель за державні кошти для проведення передбачених законом заходів щодо додержання вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

У відповідь на вказане звернення Управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Хмельницькій області листом №13-22-17-17/3001-2019 від 14.06.2019 повідомило, що проведеним аналізом закупівлі КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" дизельного палива порушень законодавства у сфері закупівель не було виявлено, здійснення аналізу ціни договору на відповідність "ринковій", "середньоринковій", "домінуючій", а також визначення різниці таких цін та їх порівняння, що наводиться в зверненні, не належить до компетенції органу державного фінансового контролю.

З огляду на викладене, керівник Шепетівської місцевої прокуратури на підставі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" направив Західному офісу Державної аудиторської служби повідомлення №35-90-135вих-19 від 20.09.2019 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді та звернувся до суду із даним позовом.

Західний офіс Держаудитслужби, заперечуючи невиконання ним повноважень щодо здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель, зазначив, що за результатами звернення прокуратури ним проведено аналіз процедури закупівлі та не виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель у частині укладення спірних додаткових угод. При цьому, планом проведення заходів державного фінансового контролю Західного офісу Держаудитслужби на І та ІІ квартал 2019 року проведення державного фінансового аудиту чи планової виїзної ревізії в КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" не було передбачено. Також були відсутні підстави для проведення позапланової виїзної ревізії (зокрема, й за зверненням органів прокуратури) на вказаному об`єкті контролю. Тому інші заходи реагування не могли бути вчинені, оскільки Західний офіс Держаудитслужби, здійснюючи свої повноваження, діє у спосіб та порядок, визначений законом.

Таким чином, як вбачається з даного повідомлення, управління провело "аналіз закупівлі", що не є заходом державного фінансового контролю в розумінні Закону "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Так, п.3 "Порядку планування заходів державного фінансового контролю органами державного фінансового контролю", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №955 від 08 серпня 2001 року встановлено, що проведення державного фінансового аудиту та інспектування здійснюється відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, які складаються на плановий період, яким є кожне півріччя.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, Держаудитслужбою не виконано покладені на неї обов`язки щодо здійснення заходів державного фінансового контролю з метою перевірки спірної закупівлі, а також останньою не було враховано інформацію прокурора при плануванні заходів державного фінансового контролю.

Це, зокрема, вбачається і з відзиву на апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області, де останнє підтвердило, що планова виїзна ревізія в ДП "Хмельницькстандартметрологія" досі не проводилась, вимога про усунення порушень законодавства з питань збереження і використання активів об`єкту контролю не виставлялась.

Відтак, маючи відповідні повноваження для проведення фінансового контролю спірної закупівлі, Управлінням Західного офісу Держаудитслужби такий контроль не було проведено не зважаючи на неодноразові звернення прокурора, а також так і не було включено до планів проведення заходів державного фінансового контролю.

Оцінюючи вказані обставини, суд зазначає, що Західний офіс Держаудитслужби після отримання повідомлення прокурора про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, в якому було підтверджено порушення законодавства у сфері публічних закупівель під час укладення спірних додаткових угод, не висловив своєї позиції щодо порушення інтересів держави та не заявив про наміри самостійно вжити необхідних заходів для проведення державного фінансового контролю та звернення з позовом за результатами проведеної перевірки щодо виявлених прокуратурою фактів порушення законодавства.

Вищевикладеним підтверджується бездіяльність Західного офісу Держаудитслужби та свідчить про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі зазначеного органу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.08.2020 у справі № 924/1240/18).

Як вбачається, прокурор зазначає, що внаслідок укладення спірних додаткових угод були збільшені ціни на пальне, що призвело до закупівлі пального у менших обсягах, ніж передбачалось за договором поставки №001 від 02.01.2019, що є порушенням бюджетного законодавства, принципів добросовісної конкуренції, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій та принципу запобігання корупційним діям і зловживанням при проведенні публічних закупівель. Вказане порушує економічні інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів внаслідок завдання шкоди у вигляді незаконних витрат бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, а тому суд погоджується, що захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.

Крім того, згідно зі Статуту КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" засновником підприємства є Шепетівська міська рада. Як вбачається із п. 3.5 Статуту КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" джерелами формування майна Підприємства є, зокрема, капітальні вкладення та дотації з бюджетів різних рівнів.

Статтею 61 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України. Самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону. Втручання державних органів у процес складання, затвердження і виконання місцевих бюджетів не допускається, за винятком випадків, передбачених цим та іншими законами.

Враховуючи викладене, Шепетівська місцева прокуратура звернулася до Шепетівської міської ради з листом №90-9372вих-19 від 20.08.2019, в якому повідомлялось про можливі порушення вимог ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при здійсненні закупівель КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради".

Відповідно до листа виконавчого комітету Шепетівської міської ради №01-13/2924 від 23.08.2019 прокурору повідомлено, що даний лист було перенаправлено до КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради", посилаючись на ч. 4 ст. 23 ГПК України та ч. 1 ст. 38 ЗУ "Про публічні закупівлі".

Листом №195 від 27.08.2019 КП "Шепетівське ремонтно - експлуатаційне підприємство Шепетівської міської ради" повідомило прокурора про правомірність укладання додаткових угод та відсутність факту завищення ціни при купівлі пального.

Отже, Шепетівська міська рада самостійно не вжила заходів щодо звернення до суду із позовом про визнання недійсними оспорюваних додаткових угод протягом розумного строку, тому 20.09.2019 керівник Шепетівської місцевої прокуратури на підставі ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" повідомив Шепетівську міську раду про намір здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави в особі ради.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, колегія суддів погоджується з судом першої інсанції, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби та Шепетівської міської ради.

Відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Натомість, скаржником не подано судовій колегії належних та достатніх доказів, які стали б підставою для скасування рішення місцевого господарського суду. Посилання скаржника, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає безпідставними, документально необґрунтованими, такими, що належним чином досліджені судом першої інстанції при розгляді спору.

Враховуючи все вищевикладене в сукупності, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду вважає, що рішення Господарського суду Хмельницької області ґрунтується на матеріалах і обставинах справи, відповідає нормам матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для його скасування.

Керуючись ст. ст. 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Надежда Ритейл 2017" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Хмельницької області від 03 грудня 2020 року у справі №924/1093/19 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

4. Справу №924/1093/19 повернути Господарському суду Хмельницької області.

Повний текст постанови складений "03" березня 2021 р.

Головуюча суддя Коломис В.В.

Суддя Миханюк М.В.

Суддя Саврій В.А.