УХВАЛА

м. Київ

18.02.2021Справа № 910/18069/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс"

до Акціонерного товариства "ОТП Банк"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Михайленко

Сергій Анатолійович

про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Кимлик Ю.В.

за участі представників сторін

від позивача не з`явився

від відповідача не з`явився

від третьої особи не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

17.11.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" до Акціонерного товариства "ОТП Банк" про визнання виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергієм Анатолійовичем 05.10.2020, зареєстрований в реєстрі за № 2262, яким звернено стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" на користь Акціонерного товариства "ОТП Банк" за період з 16.12.2019 по 05.10.2020 на підставі зобов`язання за аграрною розпискою на суму 2.933.459,33 грн таким, що не підлягає виконанню.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наступне. На вимогу АТ "ОТП Банк" приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергієм Анатолійовичем 05.10.2020 вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за № 2262, яким звернено стягнення з ТОВ "Лемешівка Агро Плюс" на користь АТ "ОТП Банк" за період з 16.12.2019 по 05.10.2020 на підставі зобов`язання за аграрною розпискою на суму 2.933.459,33 грн. Спірний виконавчий напис вчинений на підставі фінансової аграрної розписки № PL 18-892/28-1 від 11.12.2018, якою встановлено списання зобов`язання боржника до 16.12.2019 6.000.000,00 грн. Позивач вважає, що нотаріусом вчинено напис без документів, що підтверджують безспірність заборгованості. Зазначає, що стягнення заборгованості за кредитом в сумі 2.933.459,53 грн є предметом розгляду у справі Господарського суду Вінницької області № 902/451/20 за позовом АТ "ОТП Банк", поданим останнім 05.05.2020. Позивач вважає, що розмір заборгованості за виконавчим написом не відповідає дійсній заборгованості. Вказує про можливість подвійного стягнення коштів з позивача за виконавчим написом та за рішенням суду у справі № 902/451/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 19.11.2020 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

25.11.2020 позивачем усунено недоліки позовної заяви шляхом подання до суду відповідних документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.12.2020 відкрито провадження у справі № 910/18069/20 та прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження; залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергія Анатолійовича; підготовче засідання призначено на 22.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 22.12.2020 у зв`язку з нез`явленням учасників справи, підготовче засідання відкладено на 28.01.2021.

24.01.2021 (неділя) представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" в системі "Електронний суд" сформовано заяву про проведення підготовчого засідання 28.01.2021 в режимі відеоконференції за участю сторони поза межами суду з використанням системи відеоконференцзв`язку Easycon.

Дана заява зареєстрована судом в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" 25.01.2021 (понеділок).

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 26.01.2021 в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" про забезпечення проведення підготовчого засідання 28.01.2021 у справі № 910/168069/20 в режимі відеоконференції відмовлено, у зв`язку з пропуском позивачем встановленого законом строку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 28.01.2021, у зв`язку з нез`явленням представників позивача та третьої особи, в підготовчому засіданні оголошено перерву до 18.02.2021 та продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/18069/20 на 30 днів.

13.02.2021 (субота) представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" в системі "Електронний суд" сформовано заяву про проведення підготовчого засідання 18.02.2021 в режимі відеоконференції за участю сторони поза межами суду з використанням системи відеоконференцзв`язку Easycon.

Дана заява зареєстрована судом в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" 15.02.2021 (понеділок).

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 16.02.2021 в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" про забезпечення проведення підготовчого засідання 18.02.2021 у справі № 910/18069/20 в режимі відеоконференції відмовлено, у зв`язку з пропуском позивачем встановленого законом строку.

18.02.2021 від представника відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, в зв`язку з неможливістю направити повноважного представника, який має приймати участь в іншому судовому процесі.

18.02.2021 від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання. В обґрунтування поданого клопотання представник позивача посилається на те, що суд відмовляючи у задоволені заяви про забезпечення проведення підготовчого засідання 18.02.2021 у справі № 910/18069/20 в режимі відеоконференції, з викладених у ухвалі Господарського суду міста Києва № 910/18069/20 від 16.02.2021 підстав, обмежує право сторони на участь в судовому засіданні в процесуально передбаченому порядку. Із викладених у клопотанні обставин вбачається, що у представника позивача виникла недовіра до суду, у зв`язку з чим, останній просить суд надати строк для підготування письмової заяви про відвід складу суду.

Розглянувши клопотання позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

За змістом ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Судді Сіваковій В.В. стали відомі обставини, які хоч не є підставою для висновку про наявність об`єктивних підстав про упередженість судді у розгляді справи № 910/18069/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс", проте в аспекті суб`єктивного критерію у стороннього спостерігача може виникнути сумнів щодо наявності у судді особистого переконання чи інтересу щодо розгляду даної справи.

Таким чином, з метою усунення будь-яких можливих сумнівів учасників справи щодо об`єктивності та неупередженості судового складу під час розгляду вказаної справи, суд, у складі судді Сівакової В.В., вважає за необхідне заявити самовідвід від розгляду справи № 910/18069/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" до Акціонерного товариства "ОТП Банк", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергія Анатолійовича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст. 9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів" судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст. 15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Положення зазначеної коментованої статті випливають з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23 від 19.05.2006, незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п. 2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" (Piersack v. Belgium) від 1 жовтня 1982р. Європейський суд з прав людини, встановивши порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначив, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду.

У п. 132 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Гарабін проти Словаччини" (Harabin v. Slovakia) від 20 лютого 2013 року зазначено, що існування національних процедур для забезпечення неупередженості, а саме правил, що регулюють відвід судді, є важливим фактором. Такі правила виявляють особливу увагу національного законодавства до усунення всіх обґрунтованих сумнівів у неупередженості судді чи суду і є спробою забезпечити неупередженість, усуваючи причини таких сумнівів. На додаток до забезпечення відсутності упередженості як такої, ці правила спрямовані на усунення будь-яких проявів упередженості і таким чином слугують зміцненню довіри громадськості до суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 40 Господарського процесуального кодексу України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

З огляду на викладене, самовідвід судді Сівакової В.В. від розгляду справи № 910/18069/20 підлягає задоволенню, а відповідна справа - передачі уповноваженому працівнику Господарського суду міста Києва для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи.

Керуючись приписами ст.ст. 11, 35, 39 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Самовідвід судді Сівкової В.В. задовольнити.

2. Справу № 910/18069/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лемешівка Агро Плюс" до Акціонерного товариства "ОТП Банк", за участю третьої особи . яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленко Сергія Анатолійовича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню передати уповноваженому працівнику Господарського суду міста Києва для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова