УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

19.02.2021 Справа № 910/2447/21

За позовом Фізичної особи-підприємця Трояна Олександра Вікторовича ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Акціонерного товариства "Київметробуд" (вул. Світлогірська, буд. 2/25, м. Київ 65, 03065; ідентифікаційний код 01387432)

про стягнення 703 372,02 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Троян Олександр Вікторович (далі за текстом - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства "Київметробуд" (далі за текстом - відповідач) про стягнення 703 372,02 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за Договорами № 29/003 від 02.01.2017 та № 03/003 від 20.01.2018, в частині здійснення оплати за надані послуги. Узв`язку з викладеним позивач просить суд стягнути з відповідача 223 661, 00 грн основної суми боргу, 36 965,27 грн 3 % річних, 107 272, 52 грн інфляційних втрат за договором № 29/003 від 02.01.2017, 275 315, 00 грн основного боргу, 22 712, 23 грн 3 % річних, 37 446, 00 грн інфляційних втрат за договором № 03/003 від 02.01.2018 та 10 550, 58 грн судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позовній заяві позивач вказав, що подає позов до Господарського суду м. Києва, проте найменування суду відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань - Господарський суду міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Пунктом 3 частини 3 вказаної статті визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, позивач надав розрахунок основної суми боргу, 3 % річних та інфляційних втрат, які, на думку позивача, підлягають стягненню з відповідача за прострочення оплати наданих за договорами послуг, при цьому позивач не зазначив в позовній заяві жодних обґрунтувань щодо настання строку виконання зобов`язання по оплаті для відповідача та періоду розрахунку, а відтак і дату початку прострочення відповідача.

Суд зазначає, що наданий розрахунок не може вважатись обґрунтованим з огляду на те, що позовна заява не місить обґрунтування визначення позивачем саме такого періоду прострочення відповідача.

За умовами договорів (п. 3.1.) замовник здійснює розрахунки за фактично надані послуги на підставі та у відповідності з щомісячними актами здачі - приймання послуг та щоденними змінними рапортами про роботу механізмів, підписаними уповноваженими представниками сторін.

За умовами ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Позивач в позовній заяві не наводить жодних обґрунтувань щодо визначення ним строку оплати за договором у строк до кінця місяця в якому надавалися послуги. Пункт 3.1. договорів не містить відповідних положень, і не встановлює строку протягом якого послуги мають бути оплачені, вказаний пункт лише визначає на підставі чого здійснюються розрахунки за договорами. За вказаних обставин суми 3 % річних та інфляційних втрат розраховані позивачем, та про стягнення яких він заявляє, є необґрунтованими, адже не обґрунтований ні строк настання виконання зобов`язання, ні період початку прострочення відповідача.

Таким чином позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок сум 3 % річних та інфляційних втрат із зазначенням та обґрунтуванням дати настання строку виконання зобов`язань по оплаті, зазначенням станом на яку дату подається розрахунок, дати початку та закінчення розрахунку, періоду нарахування та розміру 3 % річних та інфляційних втрат із врахуванням статей 253, 530, 625 Цивільного кодексу України, п. 1.9. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 14 від 17.12.2013 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань" та п. 3.1. договорів, укладених між сторонами.

Згідно з ч. 1 ст. 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України внормовано, що у позовній заяві повинен бути виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Статтею 173 ГПК України внормовано, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому зміст наведеної норм свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Позивач в позовні заяві об`єднав позовні вимоги про стягнення боргу по двох різних договорах, а саме за договором № 29/003 від 02.01.2017 та договором № 03/003 від 20.01.2018.

Суд зазначає, що вказані вимоги є різними та самостійними та відповідно мають різний предмет доказування.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо кожного предмету спору окремо; необхідним є з`ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, щодо наявності заборгованості щодо кожного з договорів.

Тому позивач, у відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України зобов`язаний обґрунтувати наявність підстав щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору. Проте, позивач в позовній заяві не навів обґрунтування щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору.

З даних підстав подана позовна заява вже залишалась без розгляду ухвалою суду від 01.02.2021 року, проте позивач жодним чином не обґрунтував підставність об`єднання позовних вимог щодо стягнення заборгованості по двом різним договорам.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Фізичної особи-підприємця Трояна Олександра Вікторовича без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного найменування суду;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї обґрунтованого розрахунку позовних вимог;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї письмового обґрунтування наявності підстав для об`єднання позовних вимог (щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.