ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

10.02.2021 Справа № 920/603/18
м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі головуючого судді Жерьобкіної Є.А., судді Заєць С.В., судді Яковенка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Гребенюк С.В.,

Розглянувши в порядку загального позовного провадження справу № 920/603/18

за позовом Заступника прокурора Сумської області (вул. Герасима Кондратьєва, 33, м. Суми, 40030) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області (а/с 1 ВПЗ м. Суми, 40000),

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Гідромашбуд (вул. Воєводіна, 19, а/с 43, м. Суми, 40030),

про стягнення збитків, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства,

представники учасників справи:

прокурор - Тихонова О.М.;

від позивача - Матюха Д.М.;

від відповідача - Марченко І.І.

Заступник прокурора Сумської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідромашбуд" про стягнення збитків в сумі 343 141,30 грн, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме понаднормових викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, здійснених у період з 01.01.2016 по 31.12.2017.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 10.08.2018 відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 06.09.2018 відкладене підготовче засідання на 27.09.2018, 11:45.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 04.10.2018 продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів - до 10.11.2018; призначено підготовче засідання на 15.11.2018 о 12 год. 45 хв.

15.11.2018 відповідач подав відзив на позовну заяву (вх. №8221 від 15.11.2018), в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Відповідач зазначає, що розрахунок позивача не відповідає фактичним даним і є необґрунтованим, оскільки інспекторами Держекоінспекції у Сумській області порушена методика розрахунку маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря, що в подальшому призвело до невірного розрахунку розміру відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря ТОВ Гідромашбуд. Держекоінспекція у Сумській області здійснила розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря виходячи лише з даних державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2- ТП, а тому неможливо стверджувати про повноту та достовірність отриманих даних.

15.11.2018 відповідач подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України (вх. 8222 від 15.11.2018).

20.11.2018 позивач подав відповідь на відзив (вх. №8306 від 20.11.2018), в якій просить суд задовольнити позовні вимоги. Позивач зазначає, що факт порушення вимог природоохоронного законодавства та заподіяння збитків підтверджується актом планової перевірки від 01.03-06.03.2018, статистичним звітами ТОВ Гідромашбуд по формі № 2-ТП (повітря), матеріалами адміністративної справи № 009830 від 07.03.2018 по ч. 1 ст. 78 КУпАП. Пунктом 3.6. Методики, затвердженої наказом Мінприроди від 10.12.2008 № 639, встановлено, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється, в тому числі за даними державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря). Законодавцем не було визначено окремих формул для визначення маси забруднюючих речовин, оскільки пунктом 3.6. Методики прямо визначенні способи для визначення маси забруднюючих речовин, зокрема, використання статистичних даних зі звітів по формі № 2-ТП (повітря), що і було правомірно застосовано позивачем при визначені розміру збитків. В деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

21.11.2018 прокурор подав відповідь на відзив (вх. №8319 від 21.11.2018), в якій підтримує позовні вимоги.

21.11.2018 прокурор подав пояснення № 05/2-782 вих18 від 20.11.2018, в якому заперечує проти задоволення клопотання ТОВ Гідромашбуд про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 21.11.2018 у справі №920/603/18 відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ Гідромашбуд про залишення позовної заяви у даній справі без розгляду.

У судовому засіданні 21.11.2018 судом оголошено перерву до 29.11.2018, 14:30.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 29.11.2018 задоволено клопотання представника відповідача про колегіальний розгляд справи (вх. №2703к від 29.11.2018); призначено колегіальний розгляд справи № 920/603/18.

Згідно з витягом з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів справу № 920/603/18 передано на розгляд колегії суддів: головуючий суддя Соп`яненко О.Ю., суддя Костенко Л.А., суддя Резніченко О.Ю.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 30.11.2019 призначено підготовче засідання на 16 січня 2019 року о 11 год. 00. хв.

16.01.2019 відповідач подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України (вх. 294 від 16.01.2019).

16.01.2019 відповідач подав відзив на позовну заяву (вх. №293 від 16.01.2019), в якому просить суд відмовити у задоволенні позову.

01.02.2019 позивач подав відповідь на відзив (вх. №730 від 01.02.2019), в якій просить суд задовольнити позовні вимоги.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.02.2019 визначено наступний склад суду: головуючий суддя Соп`яненко О.Ю., суддя Резніченко О.Ю., суддя Спиридонова Н.О.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 01.02.2019 у справі №920/603/18 призначено підготовче засідання на 27.02.2019, 12:00. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 28.02.2019 у справі №920/603/18 призначено підготовче засідання на 28.03.2019, 10:30. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 28.03.2019 у справі №920/603/18 відкладено підготовче засідання на 18.04.2019, 10:45.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 18.04.2019 у справі №920/603/18 (головуючий суддя Соп`яненко О.Ю., суддя Резніченко О.Ю., суддя Спиридонова Н.О.), на стадії підготовчого провадження, позов Заступника прокурора Сумської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області залишено без розгляду на підставі пункту 1 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки прокурор не обґрунтував наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2019 ухвалу Господарського суду Сумської області від 18.04.2019 у справі №920/603/18 скасовано та направлено справу до Господарського суду Сумської області для подальшого розгляду.

Постановою Верховного Суду від 03.09.2020 постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2019 у справі № 920/603/18 залишено без змін. 29.09.2020 матеріали справи повернуті до Господарського суду Сумської області.

01.10.2020 відповідач подав клопотання (вх. № 2992к від 01.10.2020), в якому просить суд залишити позовну заяву без розгляду, як таку, що підписана особою, яка не має права її підписувати. Відповідач зазначає, що з урахуванням приписів ст. 11 Закону України Про прокуратуру, заступник прокурора Сумської області був уповноважений підписувати позовну заяву від 07.08.2018 лише у разі відсутності на дату її підписання і подання прокурора Сумської області, першого заступника прокурора, однак такі докази заступником прокурора не подані.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 01.10.2020 справу призначено до розгляду колегії суддів у складі головуючого судді Соп`яненко О.Ю., судді Резніченко О.Ю., судді Заєць С.В. (підстава для повторного автоматизованого розподілу судової справи - звільнення судді Спиридонової Н.О. з посади).

Ухвалою господарського суду Сумської області від 02.10.2020 задоволено заяву суддів Соп`яненко О.Ю. та Резніченко О.Ю. від 02.10.2020 про самовідвід у справі № 920/603/18, матеріали справи № 920/603/18 передано уповноваженій особі для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 02.10.2020 справу призначено до розгляду колегії суддів у складі головуючого судді Жерьобкіної Є.А., судді Заєць С.В., судді Яковенко В.В.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 07.10.2020 призначено підготовче засідання з повідомленням сторін на 11.11.2020, 12:00; відповідачу наданий семиденний строк з дня отримання ухвали суду для подання заперечення відповідно до ст. 167 ГПК України.

У судовому засіданні 11.11.2020 судом постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви до 03.12.2020, 12-45 (ст. 183 ГПК України); судом запропоновано прокурору надати письмові пояснення на клопотання про залишення позову без розгляду, учасникам справи - письмові пояснення щодо Методики № 639.

25.11.2020 позивач подав пояснення (вх. № 10431 від 25.11.2020), в якому зазначає про правомірність здійснення розрахунку збитків на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 21.01.2009 під № 48/16064, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин.

02.12.2020 прокурор подав пояснення (вх. № 10721 від 02.12.2020), в якому зазначає, що позовна заява подана до господарського суду та підписана заступником прокурора Сумської області не від імені прокуратури, а в порядку представництва інтересів держави в межах повноважень, визначених Законом України Про прокуратуру, Господарського процесуального кодексу України, просить суд відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду. Щодо Методики № 639 прокурор зазначає, що скасування наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639 "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря" не може призводити до звільнення суб`єктів господарювання від відповідальності у зв`язку із заподіянням державі збитків в сфері охорони навколишнього природного середовища та відсутності відповідних заходів впливу у зв`язку із виявленням таких порушень законодавства, оскільки, наслідком таких дій може слугувати погіршення природного стану атмосферного повітря, відсутності сприятливих умов для життєдіяльності та екологічної безпеки, а також шкідливий вплив атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище. Отже, в даному випадку неможливо залишили поза увагою питання безпеки навколишнього природного середовища. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.10.2019 у справі №826/3820/18.

02.12.2020 відповідач подав клопотання (вх. №10716 від 02.02.2020) про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю явки у судове засідання.

У судовому засіданні 03.12.2020 судом постановлено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на тридцять днів відповідно до ст. 177 ГПК України, часткове задоволення клопотання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви в судовому засіданні до 11.01.2021, 12-30 (ст. 183 ГПК України).

09.12.2020 прокурор подав заяву (вх. № 10923 від 09.12.2020), в якій, у зв`язку зі зміною банківських реквізитів розрахункового рахунку Головного управління Держаної казначейської служби України в Сумській області - стосовно зарахування суми заподіяних довкіллю збитків, а також перейменуванням юридичної особи Прокуратура Сумської області у Сумську обласну прокуратуру згідно з наказом Генерального прокурора від 03.09.2020 № 410, початком роботи обласних прокуратур з 11.09.2020 згідно з наказом Генерального прокурора № 414 від 08.09.2020, прокурор уточнює без зміни підстав та предмету позову, прохальну частину позовної заяви та просить суд стягнути з ТОВ Гідромашбуд збитки в сумі 343 141 грн. 30 коп., завдані внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 102 942 грн. 39 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 68 628 грн. 26 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 171 570 грн. 65 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Сумської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Сумської обласної ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р UA0018540, код отримувача - 37970593, Державне казначейство України (ЕАП).

У судовому засіданні 11.01.2021 судом постановлено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання ТОВ Гідромашбуд (вх. №2992к від 01.10.2020) про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, з урахуванням положень розділу IV Закону України Про прокуратуру в редакції чинній на дату подання позову, в якому визначено повноваження прокурора з виконання покладених на нього функцій, зокрема приписів ст. 24 Закону, якою передбачено особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді. За приписами вказаної норми, право подання позовної заяви в порядку господарського судочинства надається керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, і остання не містить вказівки на те, що заступник прокурора має право подавати позовну заяву в порядку господарського судочинства тільки в разі відсутності керівника регіональної прокуратури.

Ухвалою господарського суду Сумської області від 11.01.2021 закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.02.2021, 12:00.

Враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подання доказів в обґрунтування своїх позицій по справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови для реалізації учасниками процесу своїх прав.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що у період з 01.03.2018 по 06.03.2018 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання (відповідачем) вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складено акт № 101.

Згідно з розділом IV акту (опис виявлених порушень), під час перевірки встановлений факт порушення відповідачем ст. 10, 11 Закону України Про охорону атмосферного повітря. Згідно з детальним описом правопорушення, з 26.06.2015 у відповідача відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, а саме на 3 стаціонарні організовані джерела: котел водогрійний (твердопаливний) КВ-70 УНЗ 84.00.00-00ПС (паливо дрова) виробничий цех; котел твердопаливний VIADRUS U 22 C/D № 93 (паливо дрова) виробничий цех; котел твердопаливний (паливо дрова) адміністративний корпус та 10 стаціонарних неорганізованих.

Перевірка проведена за участю директора ТОВ Гідромашбуд; акт, складений за результатами перевірки, підписаний відповідачем без зауважень.

За виявлене порушення вимог природоохоронного законодавства на директора ТОВ Гідромашбуд інспекцією був складений протокол про адміністративне правопорушення № 00983 від 07.03.2018 за ч. 1 ст. 78 Кодексу України про адміністративні правопорушення (порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин в атмосферу або впливу на неї фізичних та біологічних факторів). 07.03.2018 відносно директора ТОВ Гідромашбуд інспекцією винесена постанова про накладення адміністративного стягнення № 009830 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 78 Кодексу України про адміністративні правопорушення (викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади) та накладено стягнення у вигляді штрафу на суму 136 грн. Штраф сплачений відповідачем згідно з платіжним дорученням № 2958 від 15.03.2018.

10.04.2018 позивач звернувся до відповідача з претензією про відшкодування заподіяної державі шкоди, до якої додав розрахунок збитків на суму 409 583 грн 44 коп.

Згідно з листом № 32/04/18 від 24.04.2018, претензія відхилена відповідачем за необґрунтованістю вимог.

Листом від 01.06.2018 № 2020/09-22 Державна екологічна інспекція у Сумській області повідомила відповідача, що у зв`язку із виявленою технічною помилкою фактична сума збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу ТОВ «Гідромашбуд» внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, які підлягають відшкодуванню, складає 343 141 грн 30 коп. До листа доданих розрахунок збитків на суму 343 141 грн. 30 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що в результаті викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, відповідачем була завдана шкода навколишньому природному середовищу в розмірі 343 141 грн. 30 коп. Розрахунок проведений на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 10.12.2008 N 639, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 21 січня 2009р. за N 48/16064.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Так, спірні правовідносини, які виникли між сторонами регулюються, зокрема, положеннями Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Закону України "Про охорону атмосферного повітря", Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

За приписами ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Частиною 1 ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Пунктом 2 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, які отримали такі дозволи, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №302 передбачено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну.

З викладеного вбачається, що здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідного дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами є порушенням приписів Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

Державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів, а також іншими органами виконавчої влади.

За приписами ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря.

Відповідно до ст. 34 вказаного Закону, завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Державна екологічна інспекція в Сумській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується.

Згідно ч. 6 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Положеннями статей 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" передбачено, що особи, винні у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону, несуть відповідальність згідно з законом. Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

За змістом 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Зі змісту статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди передбачено ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування деліктної відповідальності необхідною є наявність усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення, а саме: (1) протиправна поведінка особи; (2) наявність шкоди; (3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; (4) вина завдавача шкоди.

Судом встановлено, що наявними в матеріалах справи доказами, а саме актом № 101, складеним за результатами планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання (відповідачем) вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, протоколом про адміністративне правопорушення № 00983 від 07.03.2018, постановою про накладення адміністративного стягнення № 009830 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 78 Кодексу України про адміністративні правопорушення (викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади) підтверджується факт порушення відповідачем вимог ст.ст. 10, 11 Закону України Про охорону атмосферного повітря, зокрема здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без дозволу. Перевірка проведена за участю директора ТОВ Гідромашбуд; акт, складений за результатами перевірки, підписаний відповідачем без зауважень.

Шкоду, завдану державі внаслідок здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря екологічна інспекція розрахувала відповідно до п. 4.1. Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 10.12.2008 N 639.

Вказана Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання.

Методика поширюється на державних інспекторів України з охорони навколишнього природного середовища та державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного контролю за додержанням суб`єктами господарювання вимог природоохоронного законодавства.

Відповідно до п. 2.1.2. Методики, наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства.

Згідно з п. 2.2. Методики, факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єктів господарювання та розрахунковими методами.

Розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадках: викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання (п. 2.7.1. Методики).

Відповідно до п. 3.6. Методики, розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за: характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва, режимні карти роботи паливовикористовувального обладнання, питомі викиди (показники емісії)); даними державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря); результатами інструментально-лабораторних вимірювань; методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Тобто, Методикою № 639 визначено можливість використання як розрахункових методів, так і інструментально-лабораторних.

Відповідно до п. 4.1. Методики, розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на дату виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини за формулою, наведеною у зазначеному пункті.

Судом встановлено, що розмір шкоди, завданої державі внаслідок здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (наднормативний викид в атмосферне повітря залізом та його сполуками (у перерахунку на залізо Fe), манганом та його сполуками (у перерахунку на діоксид мангану MnO2), речовинами у вигляді суспендованих твердих частинок (кремію діоксид аморфний SiO2), оксиду азоту (у перерахунку на діоксид азоту NO2), оксиду вуглецю (СО), фтористого водню (HF) на стаціонарних джерелах викиду ТОВ «Гідромашбуд»), розрахований екологічною інспекцією за формулою № 12 відповідно до п. 4.1. Методики за період 2016-2017роки. Розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснений позивачем за даними щодо обсягів викидів забруднюючих речовин та парникових газів від стаціонарних джерел ТОВ «Гідромашбуд» за 2016 та 2017 роки державного статистичного спостереження за формою № 2-ТП (повітря) (а.с.27-31, том 1), що надані Головним управлінням статистики у Сумській області згідно з листом від 19.03.2018 № 04.4.-82/84418. Дані державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря) є одним із джерел отримання необхідної інформації для розрахунку завданих збитків згідно з пунктом 3.6. Методики.

На підставі викладеного, оскільки судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини, суд вважає правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача 343 141 грн. 30 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 102 942 грн. 39 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 68 628 грн. 26 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 171 570 грн. 65 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Сумської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Сумської обласної ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р UA0018540, код отримувача - 37970593, Державне казначейство України (ЕАП), з урахуванням положень статті 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, пункту 7 ч. 3 ст. 29, пункту 4 ч.1 ст. 691 Бюджетного кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Гідромашбуд (вул. Воєводіна, 19, а/с 43, м. Суми, 40030, ) 343 141 грн. 30 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства України, а саме: 102 942 грн. 39 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 68 628 грн. 26 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради, 171 570 грн. 65 коп. - до спеціального фонду місцевого бюджету Сумської міської ради, з початковим зарахуванням стягуваної суми на рахунок Сумської обласної ради, код бюджетного призначення платежу - 24062100 (грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства), р/р UA0018540, код отримувача - 37970593, Державне казначейство України (ЕАП).

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Гідромашбуд (вул. Воєводіна, 19, а/с 43, м. Суми, 40030, ) на користь Сумської обласної прокуратури (вул. Г.Кондратьєва, буд. 33, м. Суми, ) 5147 грн 12 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

5. Відповідно до ст. ст. 241, 256, 257 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Північного апеляційного господарського суду, з урахуванням пп. 17.5. п. 17 Розділу XI Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено 17.02.2021.

Головуючий суддя Є.А. Жерьобкіна

Суддя С.В. Заєць

Суддя В.В. Яковенко