ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" січня 2021 р. Справа № 911/2929/20

Господарський суд Київської області у складі судді Бацуци В. М.

при секретарі судового засідання Щур О. Д.

за участю представників учасників справи:

від прокурора: Карнов А. О. (посвідчення № 041971 від 11.03.2016 р.);

від позивача: Хазанов А. В. (головний спеціаліст відділу юридичного забезпечення - довіреність № б/н від 06.01.2021 р.);

від відповідача: Тараненко О. Ю. (провідний юрисконсульт - довіреність № 10 від 12.01.2021 р.);

від третьої особи-1: не з`явились;

від третьої особи-2: не з`явились;

розглянувши матеріали справи

за позовом Виконувача обов`язків керівника Київської обласної прокуратури, м. Київ

в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу м. Київ

до Державного підприємства «Богуславське лісове господарство», с. Поташня, Богуславський район, Київська область

за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1) Богуславської міської ради, м. Богуслав, Київська область.

2) Київської обласної ради, м. Київ

про стягнення 123 954, 29 грн

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Виконувач обов`язків керівника Київської обласної прокуратури звернувся в господарський суд Київської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу до Державного підприємства «Богуславське лісове господарство» про стягнення 123 954, 29 грн шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки лісу.

Позовні вимоги обґрунтовані прокурором в інтересах позивача встановленням факту заподіяння шкоди ДП «Богуславське лісове господарство» державі внаслідок порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, у тому числі лісів, в результаті незаконних порубок дерев на землях лісогосподарського призначення.

Ухвалою господарського суду Київської області від 12.10.2020 р. відкрито провадження у справі № 911/2929/20 за позовом Виконувача обов`язків керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу до Державного підприємства «Богуславське лісове господарство», за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - Богуславської міської ради, Київської обласної ради про стягнення 123 954, 29 грн, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання та викликом на нього учасників справи на 28.10.2020 р.

28.10.2020 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 11.11.2020 р.

06.11.2020 р. до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву № 480 від 05.11.2020 р., у якому він просить суд відмовити прокуратурі в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу у задоволенні позову повністю.

11.11.2020 р. до канцелярії суду від представника Київської обласної ради надійшло клопотання б/н б/д про здійснення подальшого розгляду справи без участі його повноважного представника за наявними матеріалами, позовні вимоги підтримує.

Ухвалою господарського суду Київської області від 18.11.2020 р. повідомлено учасників справи, що розгляд даної справи у судовому засіданні 04.11.2020 р. не відбувся у зв`язку із тимчасовою втратою працездатності судді, і призначено проведення судового засідання із викликом та за участю представників учасників справи на 02.12.2020 р.

23.11.2020 р. до канцелярії суду від прокурора надійшла відповідь № 15/3-219 вих -20 від 13.11.2020 р. на відзив на позовну заяву, що долучена судом до матеріалів справи.

30.11.2020 р. до канцелярії суду від відповідача надійшли заперечення № 511 від 27.11.2020 р. на відповідь на відзив на позовну заяву, що долучені судом до матеріалів справи.

02.12.2020 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 13.01.2021 р.

13.01.2021 р. за наслідками судового засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено розгляд справи на 27.01.2021 р. Крім того, у судовому засіданні відповідачем було заявлено клопотання № 11 від 12.01.2021 р. про доручення документів до матеріалів справи, що долучені судом до матеріалів справи.

27.01.2021 р. у судовому засіданні прокурор надав усні пояснення щодо позовних вимог, заявлених в інтересах позивача, позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими і правомірними та такими, що підлягають задоволенню з підстав, зазначених в позовній заяві, відповіді на відзив.

Представник позивача у судовому засіданні надав усні пояснення щодо позовних вимог, заявлених в його інтересах прокурором, позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими і правомірними та такими, що підлягають задоволенню з підстав, зазначених в позовній заяві, відповіді на відзив.

Представник відповідача у судовому засіданні надав усні пояснення щодо своїх заперечень проти позову, просив суд відмовити в задоволенні позову повністю з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву.

Представники інших учасників справи у судове засідання не з`явились, хоча про судове засідання були повідомлені належним чином.

За наслідками судового засідання судом оголошено вступну і резолютивну частини рішення у даній справі.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до наказу ДП «Богуславське лісове господарство» від 22.08.2019 р. № 83 «Про проведення службового розслідування», керуючись Порядком проведення службового розслідування в ДП «Богуславський лісгосп» від 12.11.2018 р. № 83 було проведено службове розслідування по факту порушень лісового законодавства, виявлених під час перевірки Державною екологічною інспекцією Столичного округу.

Підставою для проведення службового розслідування стали наступні порушення лісового законодавства:

- під час розробки лісосіки головного користування 2019 року в кварталі 68 виділі 14 на площі 5,0 га Поташнянського лісництва було допущено зрізання 32-х (тридцяти двох) дерев за межами лісосіки в прилеглих суміжних виділах по всьому периметру лісосіки без будь-яких дозвільних документів (майстер Линенко С. П., обхід № 5);

- під час розробки лісосіки головного користування в кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва виявлено факт незаконної рубки 16-ти (шістнадцяти) сухостійних дерев за межами лісосіки (майстер лісу ОСОБА_1 , обхід № 3);

- У кварталі 31 виділі 14 Улашківського лісництва виявлено незаконну рубку 1 (одного) сухостійного дерева породи ясен діаметром у корі біля шийки кореня 46 см (майстер лісу ОСОБА_2 , обхід № 3).

Комісією встановлено, що розробка лісосіки головного користування 2019 року Поташнянського лісництва у кварталі 13 виділ 10 на площі 2,2 га проводила бригада Поташнянського лісництва. Під час проведення лісозаготівельних робіт було допущено видалення дерев, не вимічених в рубки у стіну лісу. Видалення дерев проводилось без оформлення відповідних дозвільних документів.

За результатами службового розслідування ДП «Богуславське лісове господарство», оформленого актом результатів службового розслідування від 05.09.2019 р., комісія дійшла висновку про передачу відповідних матеріалів до правоохоронних органів з метою правильної кваліфікації вчинених правопорушень, встановлення винних осіб у скоєнні вищезазначених порушень лісового законодавства та притягнення до відповідальності.

У жовтні 2019 р. Державна екологічна інспекція Столичного округу звернулась до ДП «Богуславське лісове господарство» з претензію № 99/2019 від 25.10.2019 р. про відшкодування шкоди, завданої лісу внаслідок незаконної рубки дерев, яка складає 213 205 гривень 78 копійок (двісті тринадцять тисяч двісті п`ять гривень сімдесят вісім копійок).

Вказаною претензією позивач повідомив відповідача про наступне.

Державною екологічною інспекцією Столичного округу під час проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Богуславське лісове господарство» в період з 19.08.2019 р. по 02.09.2019 р. виявлено, зокрема, що під час розробки підприємством лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва допущено зрізання без спеціального дозволу (лісорубного квитка) за межами виділеної лісової ділянки 16 (шістнадцяти) дерев, чим порушено вимоги статті 67, 69 Лісового кодексу України, у зв`язку з чим, позивач запропонував відповідачу на добровільних засадах за заподіяну шкоду, розраховану відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 р. № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внести 213 205, 78 грн до спеціального фонду Державного бюджету України та спеціального фонду місцевого бюджету.

Відповідно до розрахунку, доданого до вказаної претензії позивача, розмір шкоди, завданої, зокрема, внаслідок незаконної рубки (без дозвільних документів) 16 дерев під час розробки лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва ДП «Богуславське лісове господарство» за межами виділеної лісової ділянки складає 123 954, 29 грн.

У відповідь на претензію позивача № 99/2019 від 25.10.2019 р. відповідач у своєму листі № 425 від 23.12.2019 р. зазначив, що відповідач не погоджується з вимогами про відшкодування шкоди, оскільки особи, до посадових обов`язків яких безпосередньо входить обов`язок з охорони та захисту лісу, в тому числі зокрема, і від незаконних порубок, самі вчинили неправомірні дії, наявність і ступінь вини яких буде доведена в ході здійснення кримінального провадження, а шкода, завдана лісу внаслідок незаконної рубки дерев, має бути відшкодована саме винними особами. При цьому, у своєму листі відповідач зазначив про те, що матеріали службової перевірки знаходяться в Богуславському ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області та розпочате кримінальне провадження за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 191 КПК України.

У травні 2020 р. Прокуратура Київської області звернулась до Київського обласного та по місту Києву управління лісового та мисливського господарства з листом № 05/09/1-851вих20 від 15.05.2020 р., у якому просила у строк до 25.05.2020 р. надати інформацію щодо проведених з 2018 р. по квітень 2020 р. Управлінням та підпорядкованими підприємствами службових перевірок (розслідувань) щодо неналежного здійснення державною лісовою охороною та відповідальними працівниками охорони лісових ресурсів на території Київської області.

У серпні 2020 р. Прокуратура Київської області звернулась до відповідача з листом № 05/09/1-1279вих20 від 12.08.2020 р., у якому просила у строк до 26.08.2020 р. з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави надати: інформацію та документи щодо відшкодування 213 205, 78 грн шкоди, завданої державі внаслідок незаконної вирубки дерев; інформацію про оскарження відповідачем результатів проведеної Державною екологічною інспекцією Столичного округу планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в період з 19.08.2019 р. по 02.09.2019 р.; інформацію про притягнутих до відповідальності службових осіб підприємства за результатами проведеної перевірки; копії матеріалів планової перевірки Державної екологічної інспекції Столичного округу, проведеної в період з 19.08.2019 р. по 02.09.2019 р.

У серпні 2020 р. Прокуратура Київської області звернулась до позивача з листом № 05/09/1-1280вих20 від 12.08.2020 р., у якому просила у строк до 26.08.2020 р з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави надати інформацію про вжиті позивачем подальші заходи щодо відшкодування державі шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев ДП «Богуславське лісове господарство», яка складає 213 205, 78 грн, надати копії матеріалів планової перевірки Державної екологічної інспекції Столичного округу, проведеної в період з 19.08.2019 р. по 02.09.2019 р., а також надати інформацію щодо інших виявлених порушень лісового законодавства.

У відповідь на лист Прокуратури Київської області № 05/09-1-1279вих20 від 12.08.2020 р. відповідач у своєму листі № 361 від 25.08.2020 р. повідомив про невідшкодування розміру шкоди, розрахованої Державною екологічною інспекцією за результатами планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, оскільки здійснюється досудове розслідування за фактом незаконної рубки і у разі доведення судом вини осіб, з чиєї вини відбулися порушення, вони зобов`язані відшкодувати таку шкоду. Крім того, відповідач зазначив, що результати проведеної планової перевірки не оскаржував.

У вересні 2020 р. Київська обласна прокуратура звернулась до позивача з листом № 15/3-49вих20 від 30.09.2020 р. про пред`явлення до господарського суду Київської області позову в інтересах Державної екологічної інспекції, у зв`язку із невжиттям останньою належних заходів цивільно-правового характеру щодо стягнення шкоди, завданої ДП «Богуславське лісове господарство» під час розробки лісосіки СР (РГК) к 2019 році в кварталі 12 виділи 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва.

Як було зазначено вище, прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах позивача, просить суд стягнути з відповідача 123 954, 29 грн шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки лісу.

З приводу вказаної позовної вимоги прокурора в інтересах позивача суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Статтями 5, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню використання на території України. Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.

Згідно з ст. 9 Лісового кодексу України у комунальній власності перебувають ліси в межах населених пунктів, крім лісів, що перебувають у державній або приватній власності. У комунальній власності можуть перебувати й інші ліси, набуті або віднесені до об`єктів комунальної власності в установленому законом порядку. Право комунальної власності на ліси реалізується територіальними громадами безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування.

Частиною 2 ст. 19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Положеннями ст. 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ч.ч 1-2 ст. 86 цього ж кодексу організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів. Перелік протипожежних та інших заходів, вимоги щодо складання планів цих заходів визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства, органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Статтею 90 цього ж кодексу передбачено, що основними завданнями державної лісової охорони є:

здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства;

забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

2. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

3. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом.

4. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини боржника у заподіянні збитків.

Як вбачається із матеріалів справи та будо зазначено вище, під час проведення Державною екологічною інспекцією Столичного округу перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Богуславське лісове господарство» в період з 19.08.2019 р. по 02.09.2019 р. виявлено, зокрема, що під час розробки підприємством лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва ДП «Богуславське лісове господарство» допущено зрізання без спеціального дозволу (лісорубного квитка) за межами виділеної лісової ділянки 16 дерев.

Факт розробки лісосіки головного користування 2019 року Поташнянського лісництва у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га під час якої було допущено видалення 16 дерев без оформлення відповідних дозвільних документів також підтверджується Актом результатів службового розслідування ДП «Богуславське лісове господарство» від 05.09.2019 р., поясненнями майстра лісу обходу № 3 Поташнянського лісництва Кудли В. А. від 28.08.2019 р., іншими доказами, наявними у матеріалах справи.

За наслідками вищевказаної перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Державною екологічною інспекцією Столичного округу складено відповідний акт, що не заперечується відповідачем, а також здійснено обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 р. «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», яка склала 213 205, 78 грн, з якої 123 954, 29 грн шкода, завдана, внаслідок незаконної рубки (без дозвільних документів) 16 дерев під час розробки підприємством лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва ДП «Богуславське лісове господарство» за межами виділеної лісової ділянки.

Отже, суд дійшов висновку, що виявлені Державною екологічною інспекцією Столичного округу порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме вирубка 16 дерев без спеціального дозволу - лісорубного квитка була здійснена на території, підвідомчій постійному лісокористувачу - Державному підприємству «Богуславське лісове господарство».

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу.

Системний аналіз статей 19, 63, 64 ЛК України свідчить, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2018 р. у справі № 909/1111/16.

Таким чином, судом встановлено, що відповідач як постійний лісокористувач не забезпечив охорону і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, допустив самовільну вирубку лісу, чим заподіяно матеріальну шкоду лісовому фонду України.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 13 та ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Заперечення відповідача щодо відсутності причинного зв`язку між завданою шкодою і діями відповідача та відповідно неправомірності вимоги до ДП «Богуславське лісове господарство», оскільки фактична шкода була завдана його працівником і наявність вини наразі встановлюється у рамках кримінального провадження № 0000317 від 06.09.2019 р. є безпідставними і необґрунтованим з вищевказаних підстав.

Щодо заперечень відповідача про наявність підстав представництва Київською обласною прокуратурою інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного регіону суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18.

Враховуючи те, що позивач після звернення до відповідача з претензією № 99/2019 від 25.10.2019 р. про відшкодування шкоди, завданої лісу, та отримання від відповідача листа-відповіді № 425 від 23.12.2019 р. про відмову у відшкодуванні такої шкоди, протягом розумного строку самостійно не звернувся до суду з позовом про її стягнення, чим допустив бездіяльність (нездійснення захисту інтересів держави), суд дійшов висновку про правомірність звернення Виконувача обов`язків Київської обласної прокуратури до суду в інтересах позивача до відповідача та наявність підстав для представництва.

За таких обставин, як вбачається із матеріалів справи, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків, як постійного лісокористувача, зокрема, щодо забезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев, що призвело до порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме зрізання без спеціального дозволу (лісорубного квитка) за межами виділеної лісової ділянки 16 (шістнадцяти) дерев під час розробки підприємством лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва, було заподіяно матеріальну шкоду лісовому фонду України у розмірі 123 954, 29 грн, що підтверджується актом результатів службового розслідування ДП «Богуславське лісове господарство» від 05.09.2019 р., претензією позивача № 99/2019 від 25.10.2019 р., розрахунком розміру шкоди, заподіяною внаслідок незаконної рубки (без дозвільних документів) 16 дерев під час розробки лісосіки СР (РГК) 2019 року у кварталі 13 виділі 10 на площі 2,2 га Поташнянського лісництва ДП «Богуславське лісове господарство» за межами виділеної лісової ділянки на суму 123 954, 29 грн, листами відповідача № 425 від 23.12.2019 р., № 361 від 25.08.2020 р., листами прокуратури № 05/09/1-851вих20 від 15.05.2020 р., № 05/09/1-1279вих20 від 12.08.2020 р., № 05/09/1-1280вих20 від 12.08.2020 р., № 15/3-49вих20 від 30.09.2020 р., іншими документами, наявними у матеріалах справи.

Отже, вимоги прокуратури в інтересах позивача про стягнення з відповідача шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки лісу у розмірі 123 954, 29 грн є законними і обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є: 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 69-1 цього ж кодексу передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Отже, розмір шкоди, заподіяної відповідачем внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 123 954, 29 грн підлягає стягненню з відповідача у наступному порядку:

- 37 186, 29 грн, що складає 30 % від суми заподіяної шкоди підлягає стягненню з відповідача на користь спеціального фонду Державного бюджету України;

- 24 790, 86 грн, що складає 20 % від суми заподіяної шкоди підлягає стягненню з відповідача на користь спеціального фонду Київського обласного бюджету;

- 61 977, 14 грн, що складає 50 % від суми заподіяної шкоди підлягає стягненню з відповідача на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Богуславської міської.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, обставини справи, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 123, 129, 233, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Державного підприємства «Богуславське лісове господарство» (09737, вул. Лісова, буд. 48, с. Поташня, Богуславський район, Київська область; ідентифікаційний код 00992042) на користь Державного бюджету України, обласного бюджету Київської області, місцевого бюджету Богуславської міської ради 123 954 (сто двадцять три тисячі дев`ятсот п`ятдесят чотири) грн 29 (двадцять дев`ять) коп. шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища наступним чином: 30 % від суми, що становить 37 186 (тридцять сім тисяч сто вісімдесят шість) грн 29 (двадцять дев`ять) коп. на користь спеціального фонду Державного бюджету України, 20 % від суми, що становить 24 790 (двадцять чотири тисячі сімсот дев`яносто) грн 86 (вісімдесят шість) коп. на користь спеціального фонду Київського обласного бюджету; 50 % від суми, що становить 61 977 (шістдесят одна тисяча дев`ятсот сімдесят сім) грн 14 (чотирнадцять) коп. на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Богуславської міської ради.

3. Стягнути з Державного підприємства «Богуславське лісове господарство» (09737, вул. Лісова, буд. 48, с. Поташня, Богуславський район, Київська область; ідентифікаційний код 00992042) на користь Київської обласної прокуратури (01601, бульвар Лесі Українки, буд. 27/2, м. Київ; ідентифікаційний код 02909996) судові витрати 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 (нуль) коп. судового збору.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його апеляційне оскарження, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржено протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд Київської області.

Суддя В.М.Бацуца

Повний текст рішення складено і підписано

15 лютого 2021 р.