ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

22 лютого 2021 року м. ХарківСправа № 922/3704/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

при секретарі судового засідання Казмерчук М.Т.

за участю представників учасників процесу:

позивача не з`явився

відповідача Мартиненка А.М., адвокат, ордер серія АХ № 1014036 від 24 квітня 2020 року

в межах підготовчого провадження, розглянувши клопотання позивача (вх. № 4200 від 19.02.21 р.) в частині ст. 52 ГПК України та питання прийняття до розгляду відзиву відповідача (вх. № 4201 від 19.02.21 року) у справі

за позовом Русько-Лозівська сільська рада, село Руська Лозова,

до фізичної особи-підприємця Рєзнік Миколи Сергійовича, місто Валки,

про відшкодування матеріальних збитків, завданих злочином,-

здійснюється фіксування судового процесу технічними засобами - програмно апаратним комплексом "Діловодство суду", серійний номер диска CD-R 922/3704/20.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області, в порядку загального позовного провадження, перебуває справа № 922/3704/20.

19 лютого 2021 року відповідачем до матеріалів справи надано відзив на позовну заяву (вх. № 4201) із проханням продовжити процесуальний строк на його подання.

Позивачем 19 лютого 2021 року, в порядку статті 52 Господарського процесуального кодексу України, надано клопотання (вх. № 4200) про залучення до участі у даній господарській справі правонаступника Русько-Лозівської сільської ради - Дергачівську міську раду.

Розглянувши подані суду документи, по кожному окремо, суд зазначає наступне.

Щодо правонаступництва. Згідно частини 1 статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до статті 104 Цивільного кодексу України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Тобто, при реорганізації юридичної особи відбувається універсальне правонаступництво. При універсальному правонаступництві все майно особи як сукупність прав та обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника чи правонаступників, при цьому в цій сукупності переходять усі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва правопопереднику незалежно від їх виявлення на той момент. Ухвалюючи рішення про реорганізацію, уповноважений орган юридичної особи спрямовує свою волю на передачу не окремого майна, прав або обов`язків, а усієї їх сукупності.

Як-то визначено у пункті 6-1 Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій" до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням, що у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади). Не пізніше завершення другої сесії новообраної ради у порядку, визначеному цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом

01 грудня 2020 року Дергачівською міською радою прийнято на I сесії VIII скликання рішенням № 38 "Про початок реорганізації Русько-Лозівської сільської ради шляхом приєднання до Дергачвської міської ради" (62303, Харківська область, Харківській район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, будинок 79-Б, ідентифікаційний код 04059496) та вирішено почати процедуру реорганізації Русько-Лозівської сільської ради та вважати Дергачівську міську раду правонаступником всього майна, прав та обов`язків Русько-Лозівської сільської ради з дня набуття повноважень новообраною Дергачівською міською радою.

Тобто, у процедурі реорганізації органу місцевого самоврядування, яким є позивач, у формі приєднання все майно, права та обов`язки переходять до його правонаступника в даному разі Дергачівській міській раді.

У вирішенні питань, пов`язаних з таким правонаступництвом, суду необхідно здійснювати аналіз доказів переходу відповідних прав і обов`язків.

Так, рішенням I сесії VIII скликання Дергачівської міської ради № 38 "Про початок реорганізації Русько-Лозівської сільської ради шляхом приєднання до Дергачвської міської ради" затверджено форму передавального акту. Крім того, встановлено двох місячний строк для заявлення кредиторами своїх вимог до Русько-Лозівської сільської ради, що припиняється, з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

При цьому, частини 2 та 3 статті 107 Цивільного кодексу України до внесення до них змін згідно із Законом України від 26 листопада 2015 року № 835-VIII "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців" та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", який набрав чинності 13 грудня 2015 року, мали таку редакцію: "Після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), які мають містити положення про правонаступництво щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом". Тобто і для передавального акта, і для розподільчого балансу встановлювалися однакові вимоги. Натомість у редакції, чинній з 13 грудня 2015 року, цими нормами установлено, що після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Отже, лише при припиненні суб`єкта господарювання шляхом поділу в розподільчому балансі визначається правонаступництво. Внаслідок же злиття, приєднання або перетворення правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при таких видах реорганізації неможливий (в даному разі формою реорганізаціє є приєднання Русько-Лозівської сільської ради до Дергачівської міської ради).

Щодо дати правонаступництва, то відповідно до пункту 4 статті 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", державна реєстрація юридичних осіб (державна реєстрація) - це офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Частиною 4 статті 91 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Частиною 8 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", передбачено, що у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

На даний час відсутній запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про припинення Русько-Лозівської сільської ради, як юридичної особи, однак якщо припустити, що правонаступництво настає лише з моменту державної реєстрації припинення, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до новоствореної юридичної особи, яка отримає все майно правопопередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями. Крім означеного, з дня набуття повноважень новообраною Дергачівською міською радою остання стає правонаступником Русько-Лозівської сільської ради (п. 2 Рішення).

Враховуючи приписи статей 91, 104, 106 Цивільного кодексу України, статті 52 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що позивач (Русько-Лозівська сільська рада) є таким, що вибув, а його правонаступником виступає Дергачівська міська рада (62303, Харківська оболасть, Харківській район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, будинок 79-Б, ідентифікаційний код 04059496), у зв`язку з чим клопотання позивача підлягає задоволенню.

Розглянувши питання прийняття до розгляду з залученням до матеріалів справи відзиву відповідача, виходить з наступного.

Главою 1 Розділу III Господарського процесуального кодексу України регулюються питання щодо письмових заяв учасників справи. При цьому в кодексі диференційовано заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань.

Відповідно до статті 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Частина 1 та 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу надають право відповідачеві формувати свою правову позицію по справі шляхом подання відзиву у строк, встановлений судом.

Як вбачається з ухвали господарського суду Харківської області від 04 грудня 2020 року, судом встановлено, зокрема, відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для надання відзиву. Враховуючи, що поштовий конверти, у якому на адресу відповідача направлялась копія ухвали суду про відкриття провадження, повернулась з поштовою відміткою про невручення у зв`язку з закінченням терміну зберігання, суд звернувся до Відділення поштового зв`язку міста Валки Акціонерного товариства "Укрпошта" із запитом про надання інформації щодо підстав невручення поштового відправлення, яке було скеровано на адресу відповідача. 11 січня 2021 року у відповідь на запит, Акціонерне товариство "Укрпошта" у листі (за вх. № 552) повідомило суд, що причиною невручення поштового відправлення на адресу фізичної особи-підприємця Рєзнік Миколи Сергійовича є відсутність адресата за вказаною адресою.

До пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є, в тому числі, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.

Отже, з моменту проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність відповідача за адресою місцезнаходження, починається обрахунок строку, обумовленого статтею 165 Господарського процесуального кодексу України, для подачі відповідачем відзиву. Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в ухвалі від 30 вересня 2020 року у справі № Б-39/159-10.

Таким чином, з огляду на встановлений ухвалою суду строк подання відзиву на позовну заяву та дату вручення відповідної ухвали відповідачу, останній день для подання відзиву на позовну заяву 24 грудня 2020 року.

Судом встановлено, що поданий відповідачем відзив поданий до суду 19 лютого 2021 року, тобто поза межами встановленого судом строку.

Відповідно до статті 114 Господарського процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Згідно зі статтею 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідачем скеровано клопотання в порядку статті 119 Господарського процесуального кодексу України.

Так, за вимогами частини 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк (в даному випадку строк на подання відзиву) може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду.

Як-то констатовано вище, відповідачем скеровано клопотання на продовження процесуального строку на подання відзиву поза межами строку, встановленого судом (19 лютого 2021 року проти 24 грудня 2020 року - кінцева дата на подання відзиву). Тобто, строк, в порядку статті 119 Господарського процесуального кодексу України, може бути продовжений виключно за ініціативою суду.

В аспекті зазначеного також слід звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження" (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" від 07 липня 1989 року).

За змістом статті 80 та 165 Господарського процесуального кодексу України, відповідач у відзиві викладає обставини, якими обґрунтовується заперечення проти позову із наданням доказів, що підтверджують вказані обставини. Даний процесуальний обов`язок, закладений в основу алгоритму дій відповідача по формуванню доказової бази, випливає з системності та стадійності розгляду справи, забезпечуючи для відповідача (та інших учасників судового розгляду) передбачуваність процесу та розгляду справи.

Отже, нормами Господарського процесуального кодексу України встановлено, що відповідач має реалізувати своє процесуальне право на надання доказів разом з поданням відзиву, а вразі пропущення такого строку обґрунтувати неможливість здійснення процесуальної дія в межах встановленого строку, із зазначенням конкретних причин, які завадили здійснити цю дію.

В даному випадку, відповідач у відзиві лише констатує факт пропущення процесуального строку на подання відзиву з доказами на вмотивування позиції, не наводячи жодного належного доводу щодо його пропущення з поважних з причин та без зазначення підстав, які не залежали від нього для подання разом із заявою по суті справи доказів у строки, встановлені судом.

При цьому, перерахування норм процесуального закону є лише копіюванням тексту Господарського процесуального кодексу України та не зумовлює суд здійснити процесуальну дію, пов`язану із продовженням процесуального строку, оскільки існує ряд дій, які необхідно здійснити відповідачу для вчинення даної дії судом (як-то обґрунтування причин неподання відзиву та доказів на обґрунтування в строк, встановлений судом).

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненнями нею процесуальних дій.

Наслідки пропуску процесуальних строків передбачені частинами 1, 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України, а саме право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

При цьому необхідно враховувати, що чинний Господарського процесуального кодексу України спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів.

Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

Недобросовісне виконання учасниками справи своїх процесуальних прав та обов`язків, а також нехтування строками, встановленими для подання доказів, суперечить принципу рівності та змагальності сторін.

Беручи до уваги вищевикладене, з огляду на недоведеність відповідачем підстав для визнання поважними причин пропуску строку на подання відзиву, що є зоною відповідальності відповідача, як учасника справи, суд залишає без розгляду відзив фізичної особи-підприємця Рєзнік Миколи Сергійовича, як такий, що подано з пропущенням процесуального строку на подання.

Керуючись статтями 42, 52, 80, 118, 119, 165, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області,-

УХВАЛИВ:

Залучити до участі у справі правонаступника позивача, Дергачівську міську раду (62303, Харківська область, Харківській район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, будинок 79-Б, ідентифікаційний код 04059496).

Залишити без розгляду відзив фізичної особи-підприємця Рєзнік Миколи Сергійовича (вх. № 4201 від 19 лютого 2021 року).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Повну ухвалу підписано 23 лютого 2021 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/3704/20