ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2021 р. Справа№ 911/1223/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко А.І.

суддів: Скрипки І.М.

Михальської Ю.Б.

секретар судового засідання: Бендюг І.В.,

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 19.01.2021,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Малого колективного підприємства "Орбіта"

на рішення Господарського суду Київської області

від 30.08.2019 (повне рішення складено 09.09.2019)

у справі №911/1223/19 (суддя Грабець С.Ю.)

за позовом Малого колективного підприємства "Орбіта"

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

про визнання недійсним рішення комісії та скасування оперативно-господарської санкції,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2019 року Мале колективне підприємство "Орбіта" звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про скасування оперативно-господарської санкції.

Позовні вимоги обґрунтовано неправомірним прийняттям відповідачем рішення комісії по розгляду акту №К039879 від 21.05.2018 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом засідання комісії №012 від 03.04.2019.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та його мотиви

Рішенням Господарського суду Київської області від 30.08.2020 у справі № 911/1223/19 відмовлено повністю у позові.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що оскаржуване позивачем рішення комісії по розгляду акту №К039879 від 21.05.2018 прийнято з дотриманням вимог ПКЕЕ, а розрахунок санкції є вірним.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги, письмових пояснень та узагальнення їх доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов у повному обсязі, мотивуючи свої вимоги немовним з`ясуванням судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, порушенням норм матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки, що в свою чергу свідчить про недоведеність факту наявного правопорушення з боку МКП «Орбіта».

Узагальнені доводи відзивів на апеляційні скарги та заперечень проти пояснень відповідачів

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було надано відзив на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції, відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.

Клопотання, подані учасниками справи до суду апеляційної інстанції

10.11.2020 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів суду від відповідача надійшло клопотання про зміну назви юридичної особи відповідача з Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київській регіональні електромережі".

Колегією суддів встановлено, що відповідно пункту 2.2. нової редакції статуту Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київській регіональні електромережі", затвердженої 21.08.2020 загальними зборами акціонерів Приватного акціонерного товариства "Київобленерго": "Цей статут Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі» є новою редакцією статуту Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», який був зареєстрований приватним нотаріусом Михайловою Н.О. 28.08.2020, номер запису 3597-3598. Товариство є правонаступником майна, прав та обов`язків Приватного акціонерного товариства «Київобленерго».

Як вбачається із відомостей ЄДРПОУ, станом на 04.09.2020 Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" змінило назву на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Регіональні Електромережі". Ідентифікаційний код юридичної особи не змінився.

Враховуючи викладене, Північний апеляційний господарський суд вважає за можливе змінити найменування відповідача з Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Регіональні Електромережі".

Обставини справи встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Матеріалами справи підтверджено, що 20 серпня 2014 року між Публічним акціонерним товариством "Київобленерго" (правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство "Київобленерго", а у подальшому Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські Регіональні Електромережі") (постачальник) та Малим колективним підприємством "Орбіта" (споживач) був укладений договір №117 про постачання електричної енергії №220009948 (далі - договір), згідно з умовами якого постачальник зобов`язувалось продавати споживачу електричну енергію, а споживач зобов`язувався сплачувати її вартість та здійснювати інші платежі, згідно з умовами цього договору.

Пунктом 1.2. договору сторони погодили, що точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", та зазначається в Додатку №1 "Загальна однолінійна схема електропостачання", що є невід`ємною частиною даного договору.

Згідно з пунктом 2.1. договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), Правилами безпечної експлуатації електроустановок споживачів, Правилами технічної експлуатації електроустановок споживачів та Правилами охорони електричних мереж (далі - ПОЕМ).

Згідно з п. 2.3.1. договору споживач зобов`язується виконувати умови цього договору.

Пунктом 2.3.5. договору сторони передбачили, що споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників відповідача за пред`явленням службового посвідчення до розрахункових засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, до пристроїв релейного захисту, автоматики та зв`язку, до електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку, для виконання відключення та обмеження споживання у будь-який час доби.

Пунктом 3.1.4. договору встановлено, що споживач має право вимагати відшкодування збитків, завданих відповідачу внаслідок порушення споживачем умов цього договору в порядку, визначеному чинним законодавством України.

Згідно з п. 4.4. договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта.

У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Звертаючись з розглядуваним позовом до суду, позивач послалась на те, що 02 травня 2019 року на адресу позивача надійшов лист від відповідача з повідомленням про те, що 03 квітня 2019 року на засіданні комісії по розгляду акту про порушення №К039879 від 21.05.2018 (далі - акт №К039879) відповідачем було прийнято рішення про нарахування позивачу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у сумі 23 796,02 грн.

За твердженнями представника позивача, під час проведення вищевказаної перевірки директор підприємства була відсутня, а перевірка лічильника відбувалась за участю двох представників відповідача, проте в акті №К039879 відповідачем було зазначено про те, що позивач відмовилась від його підписання, а перевірку лічильника проведено за участю трьох представників відповідача, що, на думку представника позивача, не відповідає дійсності.

Крім цього, позивач зазначає, що позивач не є власником засобу обліку електричної енергії, який підлягав технічній перевірці.

Також представник позивача послалась на те, що у висновку експерта містяться відомості про відсутність втручання або впливу на лічильний механізм №СА4Е - 5030, заводський номер 0003289, а отже підстав для нараховування відповідачем позивачу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, відсутні.

Позивач не погоджується із включенням до вартості не облікованої електроенергії податку на додану вартість.

З огляду на викладені обставини, позивач звернувся до суду та просив визнати недійсним та скасувати рішення комісії по розгляду акту №К039879 від 21.05.2018 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом №012 від 03.04.2019, та скасувати оперативно-господарську санкцію.

Судом апеляційної інстанції розгляд даної справи зупинявся до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17955/17 у зв`язку з необхідністю формування єдиної правозастосовної практики щодо застосування положень статті 16 Цивільного кодексу України, а саме щодо неможливості судового розгляду вимоги про визнання недійсним (скасування) протоколу, яким оформлене рішення комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ.

Так, у постанові від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновків, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Отже, позовні вимоги підлягають розгляду по суті.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Відповідно до п. 1.1 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) (в редакції, чинній на момент виникнення порушення), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Згідно з п. 5.1 ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається. Між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом та споживачем укладається один договір про постачання електричної енергії за усіма об`єктами споживача, які розташовані на території здійснення ліцензованої діяльності постачальником електричної енергії за регульованим тарифом. За взаємною згодою сторін можуть бути укладені окремі договори про постачання електричної енергії за кожним об`єктом споживача.

Відповідно до п. 6.40 ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Матеріалами справи підтверджено, що 21.05.2018 представниками відповідача було проведено технічну перевірку розрахункового приладу обліку №СА4Е - 5030, заводський номер 0003289, який знаходився у приміщенні, розташованому за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Київський Шлях, 27 (далі - об`єкт), та виявлено порушення позивачем п. 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: "пошкодження приладу обліку електроенергії і пошкодження пломбувального матеріалу - клемної кришки лічильника", про що складено акт про порушення №К039879 від 21.05.2018 (далі - акт №К039879).

У відповідності до п. 9 акту №К039879 прилад обліку було вилучено представниками відповідача, вкладено до пакету та опломбовано пломбою №UA00071335.

Згідно з п. 6.41 ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт, в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Підпунктом 15 п. 10.2 ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

Відповідно до п.п. 21 п. 10.2 ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) споживач електричної енергії зобов`язаний своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень.

Згідно з п.п. 26 п. 10.2. ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до п. 3.3. ПКЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення порушення) відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Як вбачається з матеріалів справи, акт №К039879 підписаний трьома представниками відповідача. Представник позивача від надання зауважень стосовно виявленого порушення та підписання акту відмовився, про що в акті міститься відмітка.

З огляду на викладені обставини, суд першої інстанції дійшов до вірного висновку про те, що акт №К039879 складено відповідно до вимог діючого законодавства.

Твердження представника позивача про те, що позивач не є власником засобу обліку електричної енергії типу СА4Е - 5030, заводський номер 0003289, спростовується додатком №7 до договору, відповідно до якого у власності позивача є засіб обліку типу СА4Е - 5030, заводський номер 0003289.

29 травня 2018 року на адресу позивача був направлений лист №06/3877 із повідомленням про те, що засідання комісії по розгляду акту №К039879 призначене на 13 червня 2018 року о 14 год. 30 хв. та відбудеться за адресою: місто Київ, вул. Стеценка, 1А.

Позивач вищевказаний лист отримав 01 червня 2018 року, що підтверджується відміткою на вищевказаному листі про його отримання, копія долучена до матеріалів справи.

13 червня 2018 року відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення Правил користування електроенергією у споживача №К039879 від 21.05.2018, за результатами якого було прийнято рішення про направлення вилучених матеріалів до акту про порушення №К039879 від 21.05.2018, упакованих у сейф - пакет №UA00071335, на експертне дослідження, після чого провести повторно засідання комісії.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача була присутня на засіданні комісії, пояснень чи заперечень щодо обставин, викладених у акті №К039879, не надала.

Житомирським відділенням Київського науково - дослідного інституту судових експертиз було проведено комплексне трасологічне та електротехнічне дослідження лічильника електричної енергії типу СА4Е - 5030, заводський номер 0003289.

З висновку №887/8-25/107/19-25 від 31.01.2019 вбачається,що у вищевказаному електролічильнику мають місце пошкодження зовнішніх конструктивних елементів - кришки затискачів та кожуха. На кришці затискачів з правого краю на місці розташування кріпильного гвинта внаслідок механічного впливу, імовірно удару, відбулось відокремлення частини кришки, у якій знаходилась з внутрішнього боку стійка кріплення кришки, з зовнішнього боку пломбувальна петля. На кожусі лічильника права петля кріплення до цоколя відокремлена від кожуха імовірно в результаті удару, завданому по кришці затискачів. Зазначені пошкодження дають змогу знімати кришку затискачів та тримати доступ до клемної колоди.

Досліджувана пломба №6351495 піддавалася розкриттю та повторному опломбуванню (перепломбуванню) та має пошкодження цілісності, що виразилось у висвердлюванні у її корпусі отворів, зламу перемички, що з`єднувала якір з корпусом пломби. Зазначені пошкодження замасковані шляхом склеювання. На досліджувальній пломбі №6351495 містяться сліди впливу стороннім предметом на якорі вставки у вигляді деформації лапок, що призначені для фіксації якоря вставки в корпусі пломби з метою витягування якоря вставки з корпуса пломби.

Ознак втручання чи впливу на лічильний механізм або внутрішні конструктивні елементи лічильника типу СА4Е - 5030, заводський номер 0003289, не виявлено. У клемній колодці на поверхнях шунтуючих перемичок виявлені вдавлені сліди від головок гвинтів, що утворюються при перевищенні зусиль їх затягування. Таке їх положення відповідає розімкненому стану та свідчить про фіксацію перемичок у такому положенні. При експлуатації лічильника з розімкненими перемичками електрична енергія не обліковується. Разом з тим, у експерта відсутня інформація про стан перемичок до встановлення лічильника СА4Е - 5030, заводський номер 0003289, на об`єкті споживача.

Згідно з п.п. 1 п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії (дійсних на час винесення рішення) (далі - ПРРЕЕ) на підставі акта про порушення, уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п.п. 2 п. 8.2.6 ПРРЕЕ комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Згідно з п.п. 3 п. 8.2.6 ПРРЕЕ споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Відповідно до п.п. 5 п. 8.2.6 ПРРЕЕ споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

11 березня 2019 року на адресу позивача був направлений лист №03/800/1656 із повідомленням про те, що повторне засідання комісії по розгляду акту №К039879 відбудеться 03 квітня 2019 року об 11 год. 30 хв. за адресою: місто Київ, вул. Стеценка, 1А.

Позивач вищевказаний лист отримав 13 березня 2019 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, який долучено до матеріалів справи.

Згідно з п.п. 9 п. 8.2.6 ПРРЕЕ рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

Відповідно до п.п. 10 п. 8.2.6 ПРРЕЕ у разі причетності споживача до порушення цих Правил, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

03 квітня 2019 року на засіданні комісії з розгляду акту про порушення №К039879 від 21.05.2018, на підставі висновку проведеної експертизи, прийнято рішення про нарахування позивачу обсягу та вартості електричної енергії, відповідно до п.п. 8 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (дійсних на час винесення рішення) (далі - ПРРЕЕ) та п.п. 2.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) №562 від 04.05.2006 (далі - Методика), в сумі 23 796,01 грн., за період з 20.11.2017 до 21.05.2018, про що складено протокол №012 комісії по розгляду акту №К039879 від 21.05.2018 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 03.04.2019 (далі - протокол №012).

Згідно з п.п. 1 п. 2.1. Методики остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Відповідно до п. 2.2. Методики обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ (z0417-96) (W доб, кВт х год), розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ (z0417-96) процедури.

Згідно з п. 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу визначається за формулою 2.4:

Wдоб = P х tдоб х Kв,

де: P - потужність (кВт), визначена як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що становить: при тризмінній роботі споживача - t = 24;

Kв (Kв.і ) - коефіцієнт використання струмоприймачів.

У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв=0,75.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер, день), визначається за формулою: Дпер=Дпор+Дусун

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Wдоб = P х tдоб х Kв = 5 х 24 х 0,75 х 90 кВт х год

де

Р = 5 кВт (згідно з умовами договору).

tдоб = 24 години (згідно з умовами договору).

Кв = 0,75.

W = Wдоб х Дпер = 90 х 183 = 16470 кВт х год.

де

Дпер = 183 дні (з 20.11.2017 року до 21.05.2018 року).

Wдоб = 90 кВт х год.

Так, розмір вартості не облікованої електричної енергії, враховуючи період заборгованості з:

20.11.2017 до 30.02.2017, що складає 11 днів, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 990 кВт, оплачено 600 кВт, тариф 1,85868 грн., становить 724,89 грн.;

01.12.2017 до 31.12.2017, що складає 31 день, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 2790 кВт, оплачено 736 кВт, тариф 1,87121 грн., становить 3 843,47 грн.;

01.01.2018 до 31.01.2018, що складає 31 день, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 2790 кВт, оплачено 775 кВт, тариф 2,04137 грн., становить 4 113,36 грн.;

01.02.2018 до 28.02.2018, що складає 28 днів, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 2520 кВт, оплачено 936 кВт, тариф 2,06911 грн., становить 3 277,47 грн.;

01.03.2018 до 31.03.2018, що складає 31 день, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 2790 кВт, оплачено 719 кВт, тариф 2,03615 грн., становить 4 216,87 грн.;

01.04.2018 до 30.04.2018, що складає 30 днів, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 2700 кВт, оплачено 1049 кВт, тариф 2,13059 грн., становить 3 517,60 грн.;

01.05.2018 до 21.05.2018, що складає 21 день, спожито за добу 90 кВт, в обсязі по Методиці 1890 кВт, оплачено 1826 кВт, тариф 2,13059 грн., становить 136,36 грн.,

всього 19 830,01 грн., а разом з ПДВ, - 23 796,01 грн.

Враховуючи вищевикладене, посилання позивача на те, що відповідачем невірно здійснено розрахунок є безпідставними, оскільки додатком №3 договору визначено, що режим роботи електроустановок позивача 720; число годин роботи в місяць - безперервно.

В обґрунтування позовних вимог позивач також послався на те, що під час здійснення розрахунку відповідачем безпідставно включено до вартості не облікованої електричної енергії податок на додану вартість, оскільки рішення відповідача про нарахування вартості недорахованої електричної енергії є оперативно - господарською санкцією, тому до вартості недорахованої електричної енергії не включається податок на додану вартість.

Водночас, викладені доводи спростовуються наступним.

Відповідно до п. 1.1.2 ПРРЕЕ електрична енергія (активна) - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Згідно з п. а ст. 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Відповідно до п. 57 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України товари - будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Так, електрична енергія - енергоносій є товаром на ринку, а відтак є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Згідно з ПРРЕЕ необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно, а тому відповідач правомірно визначив обсяг недоврахованої електричної енергії з урахуванням ПДВ у розмірі 23 796,01 грн.

Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у справах №916/1425/14 від 06.03.2018 року, №923/1013/17 від 15.06.2018, №911/784/17 від 11.12.2018.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним рішення комісії та скасування оперативно-господарської санкції.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розцінюватись як вимога детально відповідати на кожний аргумент апеляційної скарги (рішення ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України, № 4241/03, від 28.10.2010 р.).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`зку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні висновків.

Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що рішення Господарського суду Господарського суду Київської області від 30.08.2020 у справі № 911/1223/19 обґрунтоване, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а отже, підстав для його скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Малого колективного підприємства "Орбіта" на рішення Господарського суду Київської області від 30.08.2020 у справі № 911/1223/19 залишено без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 30.08.2020 у справі № 911/1223/19 залишити без задоволення.

Матеріали справи № 911/1223/19 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано 15.02.2021.

Головуючий суддя А.І. Тищенко

Судді І.М. Скрипка

Ю.Б. Михальська