СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2021 р. Справа № 922/3498/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О. , суддя Фоміна В.О.

за участі секретаря судового засідання Ярітенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" (вх.№3004Х) на рішення господарського суду Харківської області від 12.10.2020 (рішення ухвалене суддею Байбаком О.І. 12.10.2020 о15:21 год. у приміщенні господарського суду Харківської області, повне рішення складено 13.10.2020) у справі №922/3498/19

за позовом керівника Дергачівської місцевої прокуратури, Харківська область, м. Дергачі, в інтересах держави, в особі Золочівської селищної ради, Харківська область, смт. Золочів,

до 1. Відділу освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області, Харківська область, смт. Золочів,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп", м. Київ

про визнання недійсними додаткових угод до договору та стягнення 362539,08грн.

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 12.10.2020 у справі №922/3498/19 позов задоволено, визнано недійсною додаткову угоду №2 від 24.01.2019 до договору постачання природного газу №0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп"; визнано недійсною додаткову угоду № 3 від 29.01.2019 до договору постачання природного газу № 0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп"; визнано недійсною додаткову угоду № 4 від 05.02.2019 до договору постачання природного газу № 0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп"; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" на користь Золочівської селищної ради грошові кошти в сумі 362539,08 грн.; cтягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" на користь Прокуратури Харківської області 5600,55 грн. судового збору; стягнуто з Відділу освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради на користь Прокуратури Харківської області 5600,55 грн. судового збору.

ТОВ "Укр-Альянс Груп" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 12.10.2020 у справі №922/3498/19 за позовом керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" та Відділу освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області про визнання недійсними додаткових угод до договору, повернення необґрунтовано отриманих коштів у розмірі 362539,08 грн., ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі та стягнути з Дергачівської місцевої прокуратури 16801,64 грн. витрат на оплату судового збору.

В обґрунтування апеляційної скарги ТОВ "Укр-Альянс Груп" посилається, зокрема, на порушення судом першої інстанції приписів ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та зазначає, що прокурором не обґрунтовано та не доведено значимість порушення інтересів держави та бездіяльність компетентного органу, який має захищати ці інтереси у даних правовідносинах. На думку заявника апеляційної скарги, Золочівська селищна рада за обставин відсутності бюджетних коштів для сплати судового збору за подання позову у поточному (2019) році, могла самостійно звернутися до суду з 01.01.2020 і таке звернення не суперечило б критерію «вжиття заходів протягом розумного строку», оскільки строк позовної давності спливає лише у січні 2022 року. Таким чином, прокурором не доведено, що інтереси держави потребували невідкладного захисту, не зазначено щодо можливих невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу.

Наявне в матеріалах справи повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» датоване 18.10.2019, а позовна заява подана прокурором 28.10.2019, що як вважає ТОВ "Укр-Альянс Груп", не може вважатися наданням «розумного строку» для звернення компетентним органом до суду.

Окрім того, ТОВ "Укр-Альянс Груп" вважає, що Золочівська селищна рада є неналежним позивачем, оскільки відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області є юридичною особою публічного права, веде самостійний баланс, набуває майнових і немайнових прав та обов`язків з моменту її державної реєстрації, має право у межах своїх повноважень укладати від свого імені угоди з юридичними та фізичними особами, бути позивачем і відповідачем у суді.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2020 (колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О., суддя Шевель О.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Укр-Альянс Груп" на рішення господарського суду Харківської області від 12.10.2020 у справі №922/3498/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 26.01.2021.

Відповідно до розпорядження Східного апеляційного господарського суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2021 у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Шевель О.В. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Фоміна В.О.

Згідно положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2021 відкладено розгляд справи на 09.02.2021, про що повідомлено учасників справи.

01.02.2021 від начальника відділу освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області надійшла заява про розгляд справи без її участі, в якій також зазначається про визнання позовних вимог у повному обсязі (вх.№1260).

У судове засідання учасники справи не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча були належним чином повідомленні судом про час, дату та місце судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

28.10.2019 керівник Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради з позовною заявою, в якій просив:

- визнати додаткову угоду № 2 від 24.01.2019 до договору постачання природного газу № 0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та ТОВ "Укр-Альянс Груп" недійсною;

- визнати додаткову угоду № 3 від 29.01.2019 до договору постачання природного газу № 0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та ТОВ "Укр-Альянс Груп" недійсною;

- визнати додаткову угоду № 4 від 05.02.2019 до договору постачання природного газу № 0119-5 від 14.01.2019, укладену між Відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області та ТОВ "Укр-Альянс Груп" недійсною;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" на користь Золочівської селищної ради необґрунтовано отримані кошти у розмірі 362539,08 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.12.2018 відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Харківської області на веб-порталі публічних закупівель Prozorro розмістив оголошення UA-2018-12-07-001239-с про намір здійснення закупівлі газового палива обсягом 415963 метри кубічні за бюджетні кошти та тендерну документацію з вимогами до учасників та предмету закупівлі.

Відповідно до протоколу тендерного комітету №164 від 28.12.2018 переможцем торгів визнано ТОВ "Укр-Альянс Груп" з остаточною ціновою пропозицією 3642983,14 грн. з ПДВ, вартістю 1000 метрів кубічних газу - 8757,95 грн. з ПДВ.

14.01.2019 між відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Харківської області та ТОВ "Укр-Альянс Груп" укладено договір № 0119-5 на постачання природного газу на період з січня по грудень 2019, предметом якого є поставка ТОВ "Укр-Альянс Груп" газового палива загальним об`ємом 415963 метрів кубічних газу за ціною 8757,95 грн. за 1000 метрів кубічних, з яких: 7298,29 грн. за 1000 метрів кубічних, та ПДВ 1459,66 грн. - на загальну суму 3642983,14 грн. У подальшому за ініціативою ТОВ "Укр-Альянс Груп" додатковими угодами №2 від 24.01.2019, №3 від 29.01.2019, №4 від 05.02.2019 до вказаного договору було внесено зміни, що стосувалися річного планового обсягу поставки газу, які призвели до зміни вартості одиниці газового палива за 1000 метрів кубічних в сторону збільшення загалом на 33%.

Прокурор звертає увагу, що відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Харківської області мав на меті шляхом укладення договору №0119-5 від 14.01.2019 забезпечити свою річну потребу у газовому паливі, яка складала не менш 415963 метрів кубічних газу, але за результатами внесених змін зміг розраховувати лише на 332513 метрів кубічних газу. Проте, вказані зміни до договору №0119-5 від 14.01.2019 були внесені на підставі документів, які не містять підтвердження коливання вартості газового палива та не є належним документальним обґрунтуванням зростання ціни вказаного товару.

За таких обставин заявник вважає, що зміни до договору №0119-5 від 14.01.2019 внесені додатковими угодами № 2 від 24.01.2019, № 3 від 29.01.2019, № 4 від 05.02.2019 вчинено з порушенням вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про державні закупівлі", а тому ці додаткові угоди мають бути визнані недійсними, а ТОВ "Укр-Альянс Груп" має повернути на користь Золочівської селищної ради грошові кошти в сумі 362539,08 грн., на які останнім було поставлено газове паливо понад ціну, встановлену договором №0119-5 від 14.01.2019.

Обґрунтовуючи підстави представництва інтересів держави в суді прокурор посилається на те, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність додаткових угод до договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає. Виконання зобов`язання за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає Закону України «Про публічні закупівлі». Золочівська селищна рада Золочівського району Харківської області, виступає у якості суб`єкта владних повноважень, який є розпорядником бюджетних коштів та зобов`язаний забезпечити їх раціональне та максимально ефективне використання, вирішує питання про виділення коштів бюджетним організаціям, що перебувають у підпорядкуванні. Проте, не зважаючи на необґрунтоване підвищення ціни на газове паливо з боку ТОВ "Укр-Альянс Груп" і зменшення об`єму запланованого для поставки газового палива, Золочівською селищною радою не вжито заходів, спрямованих на усунення вказаних порушень, у тому числі шляхом звернення до суду з позовною заявою.

Крім того, прокурор зазначає, що на виконання положень ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» ним на адресу Золочівської селищної ради направлено повідомлення про намір звернутися до господарського суду в її інтересах з даним позовом, проте суб`єктом владних повноважень жодних заходів, направлених на усунення порушень, не вжито.

ТОВ "Укр-Альянс Груп", заперечуючи проти позову, посилалось на неналежне обґрунтування позивачем підстав для представництва прокурором інтересів держави; безпідставне визначення позивачем Золочівської селищної ради з огляду на те, що Відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області є самостійною юридичною особою. Окрім того, відповідач вважає, що прокурором не враховано положення ст. 216 ЦК України щодо наслідків недійсності правочину, а саме застосування двосторонньої реституції, проведення якої є неможливим.

Також, ТОВ "Укр-Альянс Груп" під час розгляду справи в суді першої інстанції звернулося з клопотанням про залишення позовної заяви без розгляду, в якій зазначало, що прокурором не наведено достатніх підстав необхідності захисту інтересів держави в особі Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області у зв`язку з бездіяльністю компетентного органу.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Укр-Альянс Груп" про залишення позовної заяви без розгляду, в якій суд зазначив, що не зважаючи на підвищення ціни на газове паливо з боку ТОВ "Укр-Альянс Груп" і зменшення об`єму запланованого для поставки газового палива, Золочівською селищною радою не вжито будь-яких заходів, у тому числі, досудового врегулювання спору та звернення до суду з позовною заявою. Суд також врахував, що листом від 17.10.2019 Золочівська селищна рада повідомила прокурора, що не може вжити відповідних заходів щодо звернення до суду з самостійним позовом у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору, та просила прокурора вжити заходів представницького характеру з метою захисту порушених прав і інтересів Золочівської селищної ради при проведенні тендеру. Місцевий господарський суд також зазначив, що прокурор виконав вимоги ст. 53 ГПК України та належним чином обґрунтував наявність правових підстав для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради в межах даної справи; відповідне повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 18.10.2019 також було направлено Дергачівською місцевою прокуратурою на адресу Золочівської селищної ради.

Приймаючи оскаржуване рішення від 12.10.2020 та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що додаткові угоди № 2 від 24.01.2019, № 3 від 29.01.2019 та № 4 від 05.02.2019 до договору № 0119-5 від 14.01.2019, укладені між відповідачами на підставі нібито підвищення ціни на газ, вчинені з порушенням п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому підлягають визнанню недійсними. Крім того, у зв`язку з необґрунтованим підвищенням вартості газового палива ТОВ "Укр-Альянс Груп", було зменшено загальний обсяг запланованого для закупівлі газового палива для вказаної бюджетної установи на 20,06% і така поведінка ТОВ "Укр-Альянс Груп", за висновком суду, могла привезти до необхідності виділення додаткових коштів з районного бюджету на придбання газового палива наприкінці 2019 бюджетного року. Також місцевий господарський суд зазначив, що на момент укладення договору за результатами процедури закупівлі (14.01.2019), ТОВ "Укр-Альянс Груп" було відомо про встановлену ціну природного газу для подальшої реалізації установам, що фінансуються з державного та місцевого бюджетів, проте не скористалось правом відмовитись від укладання договору, маючи на меті подальше спонукання замовника до укладення незаконних додаткових угод. За таких обставин, суд дійшов висновку, що ТОВ "Укр-Альянс Груп", з метою одержати перемогу у відкритих торгах, могло навмисно занизити пропоновану ціну газу, а після укладення договору збільшити ціну шляхом укладення додаткових угод, що і було зроблено, враховуючи відсутність підвищення закупівельних цін на газ у відповідний період.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як було зазначено, доводи апеляційної скарги в цілому зводяться до питань обґрунтованості підстав представництва прокурором інтересів держави в суді у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Надаючи власну оцінку вказаним обставинам справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 01 квітня 2008 року №4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Системне тлумачення статті 53 Господарського процесуального кодексу України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено, зокрема, такі правові висновки.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

На виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, який має розглянути таке звернення та вжити заходів щодо захисту інтересів держави. Та лише не вжиття таких заходів у розумний строк з боку компетентного органу або немотивована відмова вжити такі заходи є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, і дають підстави прокурору для звернення з позовом до суду в інтересах держави.

Велика Палата Верховного Суду у постанові №912/2385/18 звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

З висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у підпунктах 76-81 вказаної постанови слідує, що для підтвердження підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у випадку, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, достатнім є дотримання прокурором порядку повідомлення, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", та відсутність самостійного звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави протягом розумного строку після отримання такого повідомлення.

Таке повідомлення за своїм характером має спонукати уповноважений орган до вчинення відповідних дій по вжиттю заходів щодо захисту інтересів держави. І лише явне немотивоване «ігнорування» цього повідомлення (попередження) вказаним органом або неналежне (не відповідно до закону) реагування на нього, дає підстави прокурору для самостійного (субсидіарного) вжиття заходів, зокрема, шляхом звернення до суду з позовом.

Як свідчать матеріали справи, Дергачівська місцева прокуратура звернулася з даною позовної заявою до суду 28.10.2019. До позову було додано повідомлення Дергачівської місцевої прокуратури в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 18.10.2019, адресоване Золочівській селищній раді Золочівського району Харківської області про намір звернутися до суду з позовною заявою в інтересах держави.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що прокурором не надано будь-яких доказів направлення (вручення) вказаного повідомлення від 18.10.2019 Золочівській селищній раді Золочівського району Харківської області. Матеріали справи також не свідчать, що остання отримала від прокурора відповідне повідомлення. Відсутні і докази вжиття будь-яких заходів реагування з боку органу місцевого самоврядування на таке звернення прокурора.

Варто звернути увагу, що в період з 18.10.2019 по 28.10.2019 було лише п`ять робочих днів.

Враховуючи зазначене, колегія суддів не може вважати доведеними обставини, що мають значення для справи (зокрема, що відповідне повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 18.10.2019 було направлено прокуратурою на адресу Золочівської селищної ради), які суд першої інстанції визнав встановленими в ухвалі від 21.09.2020, якою було відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Укр-Альянс Груп" про залишення позовної заяви без розгляду.

Необхідно звернути увагу, що вказана ухвала не підлягала оскарженню окремо від рішення суду, а тому відповідно положень ч. 3 ст. 255 ГПК України заперечення на неї могли бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

За встановлених судом обставин невиконання прокурором вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо здійснення попереднього повідомлення до звернення до суду відповідного суб`єкта владних повноважень, колегія суддів не може вважати, що ним підтверджено підстави представництва інтересів держави в суді.

Окрім того, на підтвердження обставин «бездіяльності» компетентного органу прокурором надано відповідь Золочівської селищної ради від 17.10.2019 №02-19/6693 на лист Дергачівської місцевої прокуратури №40/3-830 вих.-19 від 01.10.2019 про виявлення порушень вимог чинного законодавства під час проведення відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради публічної закупівлі на веб-порталі Prozorro (оголошення UA-2018-12-07-001239-c) газового палива обсягом 415963 метри кубічні, де переможцем даних торгів визнано ТОВ «Укр-Альянс Груп».

У вказаному листі селищна рада зазначала, що нею звернуто увагу на зауваження, викладені в листі прокуратури, та повідомляла, що відповідне реагування на виявлені прокуратурою порушення можливе лише в судовому порядку, тобто шляхом подання відповідного позову, для подання якого необхідно сплатити судовий збір. Сплата судового збору органом місцевого самоврядування здійснюється за рахунок бюджетних коштів, використання яких вже розподілено на поточний рік, у зв`язку з чим відсутні бюджетні кошти для його сплати і пред`явлення селищною радою позову до ТОВ «Укр-Альянс Груп» і віділу освіти, молоді та спорту, а тому селищна рада не може вжити відповідних заходів та просить прокурора вжити відповідних заходів представницького характеру з метою захисту порушених прав та інтересів Золочівської селищної ради при проведенні вищевказаного тендеру.

Колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутній лист Дергачівської місцевої прокуратури №40/3-830 вих.-19 від 01.10.2019, у зв`язку з чим неможливо достеменно встановити, про які саме порушення повідомляв в ньому прокурор Золочівську селищну рад.

Проте, з вказаної відповіді Золочівської селищної ради від 17.10.2019 №02-19/6693, а також зі змісту повідомлення Дергачівської місцевої прокуратури в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 18.10.2019 вбачається, що предметом вказаного звернення прокурора від 01.10.2019 було «виявлення порушень вимог чинного законодавства під час проведення відділом освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради публічної закупівлі на веб-порталі Prozorro (оголошення UA-2018-12-07-001239-c) газового палива обсягом 415963 метри кубічні, де переможцем даних торгів визнано ТОВ «Укр-Альянс Груп»», а не обставини укладання спірних додаткових угод №2, 3, 4 до договору №0119-5 про постачання природного газу від 14.01.2019.

Таким чином, зазначений доказ (відповідь Золочівської селищної ради від 17.10.2019 №02-19/6693) не підтверджує обставин бездіяльності Золочівської селищної ради по вжиттю заходів щодо захисту інтересів держави, які є предметом даного позову прокурора.

Колегія суддів також вважає за необхідне надати оцінку доводам прокурора щодо «бездіяльності» Золочівської селищної ради, яка обґрунтовується ним обставинами неможливості звернення органу місцевого самоврядування до суду лише у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору.

Так, фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів, органів місцевого самоврядування здійснюється із бюджету, при цьому розмір витрат щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що у разі коли бюджетний розпис на наступний рік не затверджено в установлений законодавством термін, в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення), а заклади фахової передвищої та вищої освіти, наукові установи та заклади охорони здоров`я також тимчасові індивідуальні плани використання бюджетних коштів і тимчасові індивідуальні помісячні плани використання бюджетних коштів, які затверджуються їх керівниками. При цьому зведені тимчасові кошториси не складаються. Одержувачі бюджетних коштів складають на зазначений період тимчасові плани використання бюджетних коштів, які затверджуються їх керівниками за погодженням з розпорядниками бюджетних коштів, через яких вони одержують такі кошти. Під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

В даному випадку Золочівська селищна рада листом від 17.10.2019 повідомила прокуратуру про відсутність бюджетних коштів для сплати судового збору у поточному (2019) році.

Необхідно звернути увагу, що до закінчення календарного року залишалось два місяці та вказаний орган місцевого самоврядування мав можливість передбачити в місцевому бюджеті, зокрема, на наступний 2020 рік відповідні витрати на сплату судового збору (якщо такі положення були відсутні в бюджеті поточного року) та відповідно вирішити питання щодо самостійного звернення до суду з позовом.

Ураховуючи, що особа, яка утримується за рахунок бюджетних коштів, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, Золочівська селищна рада мала можливість звернутися з відповідним позовом принаймні з 01.01.2020.

Вжиття (або невжиття) таких заходів також могло б свідчити про належне (або неналежне) здійснення Золочівською селищною радою, як розпорядником бюджетних коштів, повноважень по захисту інтересів держави у даних правовідносинах.

Колегія суддів також враховує, що строк дії договору в частині постачання газу закінчувався 31.12.2019. А тому, звернення прокурором наприкінці цього року з даним позовом, враховуючи також строки розгляду справи у суді, фактично не могло вплинути на умови обсягів постачання газу та проведення розрахунків між сторонами за договором, строк якого закінчувався.

При цьому, строк позовної давності у даних правовідносинах триває до січня-лютого 2022 року, що не вимагало невідкладного вжиття заходів прокурорського реагування.

Таким чином, Золочівська селищна рада мала можливість звернутися самостійно з позовом, в тому числі і на початку 2020 року, та таке звернення не суперечило б критерію «вжиття заходів реагування протягом розумного строку». А тому була відсутня необхідність у такому «швидкому реагуванні» з боку органів прокуратури.

Проте, навіть якщо вважати, що прокурор направив повідомлення в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Золочівській селищній раді (за відсутності відповідних доказів в матеріалах справи), він фактично не надав можливість вказаному органу відреагувати на нього протягом розумного строку, оскільки як було зазначено, з дати вказаного повідомлення до дати звернення прокурором до суду минуло лише п`ять робочих днів.

Крім того, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зазначити, що прокурор, визначив Золочівську селищну раду компетентним органом у даних правовідносинах як розпорядника бюджетних коштів, який вирішує питання про виділення коштів бюджетним організаціям, що перебувають у його підпорядкуванні.

Разом з цим стороною спірних додаткових угод є відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради, який є самостійною юридичною особою.

Так, згідно Положення про відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради, затвердженого рішенням VІІІ сесії Золочівської селищної ради VІІІ скликання №1056 від 22.06.2018, відділ є самостійним структурним підрозділом і утворюється радою для реалізації завдань місцевого самоврядування у сфері освіти і спорту. Відділ є підзвітним і підконтрольним Золочівській селищній раді, підпорядковується селищному голові та заступнику селищного голови відповідного до розподілу функціональних обов`язків. Відділ є юридичною особою публічного права, веде самостійний баланс, набуває майнових і немайнових прав та обов`язків з моменту її державної реєстрації, має право відкривати бюджетні реєстраційні рахунки в установах Державної казначейської служби України, у межах своїх повноважень укладати від свого імені угоди з юридичними і з фізичними особами, бути позивачем і відповідачем у судах (пункти 1 -3 Положення). Для досягнення мети Відділ, зокрема, здійснює контроль за організацією матеріально- технічного та фінансового забезпечення закладів освіти (п.3.1.5 Положення). Відповідно до покладених на нього завдань Відділ реалізує зокрема наступні функції: сприяє матеріально - технічному забезпеченню закладів освіти; організує підготовку закладів освіти до нового навчального року, зокрема до роботи в осінньо - зимовий період, проведення поточного та капітального ремонту приміщень; сприяє фінансовому забезпеченню існуючої мережі закладів освіти; вносить пропозиції щодо обсягів бюджетного фінансування закладів освіти, які перебувають у комунальній власності, аналізує їх використання; координує формування та використання закладами освіти видатків загального та спеціального фондів селищного бюджету, а також коштів, залучених закладами з інших джерел (пункти 3.3.33, 3.3.34, 3.3.36-3.3.38 Положення). Згідно пунктів 6.1 - 6.2 Положення, Відділ фінансується за рахунок коштів селищного бюджету, які виділені на його утримання. Джерелом фінансування Відділу є кошти міського бюджету та інші кошти, передані Відділу згідно чинним законодавством. Ведення бухгалтерського обліку фінансово - господарської діяльності Відділу та підвідомчих закладів освіти, а також складання відповідної звітності Відділу здійснює централізована бухгалтерія, яка є структурним підрозділом Відділу (п. 6.4 Положення).

Колегія суддів враховує, що при визначенні органу, в інтересах якого пред`являється позов, прокурор не повинен перелічувати усі без винятку органи, уповноважені державою на здійснення повноважень із захисту інтересів держави у відповідному спорі, оскільки згідно зі ст.53 ГПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурору достатньо довести, що орган, в інтересах якого заявлено позов, уповноважений на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах і суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи прокурора щодо наявності чи відсутності повноважень органу (-ів) влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Проте, відповідно до положень статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно ч.1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ці положення процесуального законодавства стосуються у рівній мірі усіх учасників судового процесу без виключення, отже і прокурора.

Із наведених норм права та із положень статті 215 ЦК України вбачається, що одна із сторін правочину або інша заінтересована особа може звернутися у суд із позовом про визнання недійсним правочину.

Отже, виходячи із наведених норм права, відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради, якого прокурор визначив в якості відповідача у даній справі, не позбавлений права звернутися до суду із вказаним позовом і до повноважень прокурора не віднесено позбавлення його такого права.

Враховуючи викладене, відділ освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради в силу положень Закону, а також враховуючи покладені на нього Золочівською селищною радою повноваження, також є компетентним органом, який у спірних правовідносинах наділений повноваженнями щодо захисту інтересів держави.

А тому, прокурор повинен був дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", щодо вказаного органу.

Проте, прокурором не надано будь-яких доказів направлення (вручення) повідомлення в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» відділу освіти, молоді та спорту Золочівської селищної ради.

Щодо позиції, що у спірних правовідносинах в особі одного органу поєднується порушник вимог законодавства та орган, уповноважений державою на здійснення захисту її інтересів, у зв`язку з чим, зокрема, прокурором цей орган і було визначено відповідачем, колегія суддів зазначає таке.

Великою Палатою Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності (п.42 постанови).

Згідно з п. 51 цієї постанови, у випадку звернення прокурора з позовом до суду в інтересах держави в особі компетентного органу фактичним позивачем є держава, і саме вона набуває процесуальної дієздатності і є учасником справи.

Велика Палата Верховного Суду також звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

У п. 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю.

Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК України передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Згідно ч. 1 ст. 278 ГПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку із залишенням позову без розгляду або закриттям провадження у справі у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 226 та 231 цього Кодексу.

Відповідно до п. 54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, з метою забезпечення єдності судової практики у питанні застосування положень ГПК України у справах за позовами прокурорів Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду). Такого ж висновку щодо застосування наведеної норми процесуального права дійшов і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 19.02.2019 року у справі № 925/226/18.

Виходячи з викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що господарський суд першої інстанції внаслідок не з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, зокрема, щодо підтвердження прокурором підстав представництва інтересів держави в суді відповідно положень статті 23 Закону України "Про прокуратуру", в порушення норм процесуального права, за наявності підстав для залишення позову прокурора без розгляду, розглянув його по суті, у зв`язку з чим, наявні правові підстави для скасування оскаржуваного рішення та залишення позову прокурора без розгляду.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 226, 269, 275, 280-284 ГПК України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр-Альянс Груп" задовольнити частково.

Рішення господарського суду Харківської області від 12.10.2020 у справі №922/3498/19 скасувати.

Позовну заяву керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 15.02.2021

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя В.О. Фоміна