ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2021 Справа № 904/4885/18

м.Дніпро, просп. Д. Яворницького, 65, зал №511

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Подобєд І.М. (доповідач)

суддів: Орєшкіна Е.В., Широбокова Л.П.

секретар судового засідання Загреба В.С.

за участю представників:

від позивача: Гелетей М.Т., ордер№1050207 від 11.01.2021, адвокат

від відповідача: Малєєва О.М., довіреність №245-к-н-0 від 11.01.2021, адвокат

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 (суддя Ліпинський О.В.; ухвалу постановлено о 12:54 год. у місті Дніпро, повний текст ухвали складено 17.08.2020)

за позовом Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час", м.Дніпро

до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", м.Київ

про визнання договору оренди приміщення недійсним

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 призначено комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документа, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. Провадження у справі зупинено.

Означена ухвала мотивована необхідністю з`ясування належності підпису на акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 від імені голови Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" ШинкарьовоїТ.В., оскільки позивачем оскаржується дійсність договору оренди приміщення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду, АТ КБ "Приватбанк" (відповідач) звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 та направити справу для продовження слухання до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи апеляційної скарги

Відповідач вважає, що ухвала суду винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт звертає увагу, що у справі вже призначалася комплексна судова почеркознавча та технічна експертиза документа. Нове клопотання про призначення експертизи не було обґрунтовано позивачем.

Відповідач посилається на ст. 164 ГПК, якою встановлено, що клопотання про призначення експертизи судом додається до позовної заяви, та вказує на ч. 1 ст. 118 ГПК України, відповідно до якої право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Позивачем не подавалось відповідно до ст. 119 ГПК України клопотання про поновлення процесуального строку, встановленого законодавством для подання клопотання про призначення експертизи судом, отже вважає відповідач, позивачем було втрачено право на подання зазначеного клопотання.

Відповідач вказує на наявність у справі інших доказів, на підставі яких можливо встановити фактичні обставини.

Узагальнені доводи та заперечення на апеляційну скаргу

Благодійна організація "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" (позивач) відзив на апеляційну скаргу по суті заявлених вимог не надала.

Рух справи у суді апеляційної інстанції

Відповідно до витягу з протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 05.10.2020 автоматизованою системою документообігу Центрального апеляційного господарського суду для розгляду справи №904/4885/18 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя - доповідач) - Подобєд І.М., судді - Широбокова Л.П., Орєшкіна Е.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.10.2020 у складі головуючого судді Подобєда І.М. апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 залишено без руху, надано апелянту строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

У зв`язку з перебуванням судді - доповідача Подобєда І.М. на лікарняному, для вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження тощо, за розпорядженням керівника апарату суду від 16.11.2020 відповідно до пункту 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 зі змінами, відповідно до пункту 2.6.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, затверджених рішенням, оформленим протоколом зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду №2 від 08.10.2018 зі змінами, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя - Кощеєв І.М. (доповідач), судді - Широбокова Л.П., Орєшкіна Е.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.11.2020 колегією суддів у визначеному складі відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18.

Після виходу з лікарняного судді-доповідача Подобєда І.М., за розпорядженням керівника апарату від 10.12.2020, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Подобєд І.М. (доповідач), судді - Орєшкіна Е.В., Широбокова Л.П.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 визначеною колегією прийнято апеляційну скаргу АТ КБ "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 до свого провадження. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 25.01.2021 о 12:00 год.

25.01.2020 у судовому засіданні у справі оголошена перерва до 01.02.2021 о 16:00 год.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції скасувати. Представник позивача висловив усні заперечення, в яких просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги з посиланням на те, що суд визнав необхідним проведення судової експертизи для для встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення спору, але для цього необхідні спеціальні знання.

За результатами перегляду справи судом апеляційної інстанції в судовому засіданні 01.02.2021 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Заслухавши суддю-доповідача, заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів виходить з наступного.

Судом першої інстанції і судом апеляційної інстанції встановлені такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/4885/18 за позовом Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання недійсним договору оренди приміщення від 28.09.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що підпис на оспорюваному договорі оренди та акті здачі-приймання від імені голови Благодійної організації Шинкарьової Т.В. підроблений, позивач дізнався про існування спірного договору через перебування на розгляді господарського суду справи №904/2587/18 за позовом Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про визнання права власності.

В тексті позовної заяви позивач вказав про намір подати клопотання про призначення почеркознавчої експертизи на стадії підготовчого судового засідання.

16.10.2019 позивач подав до суду клопотання про призначення у справі комплексної почеркознавчої та технічної експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою від 21.10.2019 Господарським судом Дніпропетровської області у зв`язку з призначенням комплексної судової почеркознавчої і технічної експертизи, проведення якої було доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі було зупинено.

На вирішення експертизи місцевим господарським судом були поставлені наступні питання:

- чи виконано підпис у Договорі оренди приміщення від 28.09.2018 (т.2 а.с.104-109) від імені Шинкарьової Тетяни Володимирівни, тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою ?

- в який спосіб та в якій послідовності виконано елементи спірного Договору оренди приміщення від 28.09.2018 (т.2 а.с.104-109): підпис від імені Шинкарьової Тетяни Володимирівни, відтиск печатки Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час", текст договору ?

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 26.12.2019 ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 21.10.2019 залишена без змін.

31.03.2020 судовими експертами Дніпропетрвоського науков-дослідного інституту судових експертиз зроблений Висновок експертів №725/726-20 за результатами проведення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів по справі №904/4885/18, згідно з яким підпис від імені Шинкарьової Т.В. в договорі оренди приміщення б/н від 28.09.2018 виконаний не Шинкарьовою Тетяною Володимирівною.

Після повернення справи з експертної установи разом з висновком експерта ухвалою від 12.05.2020 суд першої інстанції поновив провадження у справі і призначив проведення підготовчого засідання.

16.07.2020 представником позивача до Господарського суду Дніпропетровської області було подано клопотання про призначення у справі комплексної почеркознавчої і технічної експертизи, проведення якої доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставити наступні питання:

- Чи виконано підпис у акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 від імені Шинкарьової Тетяни Володимирівни, тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою ?

- Чи нанесено відтиски печаток Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" у акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 - у той час, яким датовано документ ?

- Чи відповідає відтиск печатки Благодійної організації "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" у акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 відтиску печатки, яка використовується керівником БО "Дніпропетровський обласний благодійний фонд "Люди, події, час" Шинкарьовою Тетяною Володимирівною ?

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 21.10.2019 призначив у справі комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу, проведення якої доручив Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. Провадження у справі зупинив.

На вирішення експертизи судом були поставлені наступні питання:

- яким способом та в якій послідовності виконано реквізити акта здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018: підпис від імені Шинкарьової Тетяни Володимирівни, відтиск печатки Благодійної Організації "Дніпропетровський Обласний Благодійний Фонд "Люди, Події, Час", друк тексту акта?

- чи виконано підпис на акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 від імені Шинкарьової Тетяни Володимирівни, тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Призначаючи у цій справі ще одну судову експертизу суд першої інстанції виходив із того, що є необхідним з`ясування належності підпису на акті здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 від імені голови благодійної організації Шинкарьовій Т.В., оскільки позивачем оскаржується дійсність договору оренди приміщення.

Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції

Колегія суддів погоджується з висновками місцевого господарського суду щодо необхідності призначення у справі судової комплексної почеркознавчої та технічної експертизи означеного акту здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої - третьої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України. справи мають право, зокрема: подавати докази; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання експертам (пункт 2); подавати заяви та клопотання (пункт 3).

Частиною першою статті 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77 Господарського процесуального кодексу України).

За визначенням у частині першій статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною другою цієї статті встановлено, що ці дані встановлюються, зокрема і висновками експертів.

Приписами частини першої статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Тобто експертиза призначається, коли для вирішення справи необхідні спеціальні знання в певній галузі.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Частиною першою пункту 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5) встановлено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (частина шоста пункту 1.2.13. Інструкції).

Згідно з пунктом 1.1. Розділу ІІ Інструкції основними завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи (частини 2, 3 пункту 2). Відповідно до частини 2 статті 98 Господарського процесуального кодексу України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Дослідивши перелік поставлених судом на вирішення судової експертизи питань в ухвалі, що оскаржується, колегія суддів констатує, що вони не містять правового характеру і дійсно потребують спеціальних знань.

Колегія суддів відхиляє посилання відповідача на необґрунтованість клопотання позивача про призначення судової експертизи у справі, оскільки зі змісту поданого клопотання вбачається, що воно подано з врахуванням того, що відповідач наполягає на дійсності договору оренди приміщення від 28.09.2018, вказує на підписання його особою від імені Благодійної організації "Дніпропетровський Обласний Благодійний Фонд "Люди, Події, Час" вказаною в договорі та стверджує про отримання приміщення за актом здачі-приймання від 28.09.2018. Позивач звертав увагу на те, що відповідно до висновку експертів №725/726-20 від 31.03.2020 підпис від імені Шинкарьової Т.В в оригіналі договору оренди приміщення від 28.09.2018 був виконаний не Шинкарьовою Т.В., а іншою особою. При цьому, питання щодо підпису Шинкарьової Т.В. в акті здачі-приймання від 28.09.2018 до договору оренди приміщення на розгляд судового експерта не ставилося, а отже не розглядалося.

Чинним законодавством України вимагається підтвердження господарських операцій первинними документами. Так, згідно частини першої статті 795 Цивільного кодексу України передання наймачеві будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту починається обчислення строку договору найму, якщо інше не встановлено договором.

Вказаний акт є також підтвердженням згоди орендаря взяти майно в оренду у стані, задовільному на момент передачі.

Зміст спірного договору оренди приміщення також свідчить про оформлення акту здачі-приймання при передачі приміщення в оренду.

За змістом пунктів 5.1., 5.2. цього договору передача Орендодавцем та прийняття Орендарем приміщення у оренду надається та засвідчується актом здачі-приймання приміщення у оренду…Приміщення та інше майно вважаються фактично переданими Орендодавцю/Орендареві з моменту підписання акта здачі-приймання.

Позивач стверджує, що не підписував договору оренди приміщення від 28.09.2018, а матеріали справи містять копії договору оренди від 19.11.2012 і додаткової угоди №1 від 30.03.2016 до вказаного договору, зміст яких на відміну від договору оренди, що оспорюється, вказує на безоплатну передачу приміщення з метою здійснення орендарем благодійної діяльності. Позивач вказує, що строк дії договору оренди від 19.11.2012 відповідно до його умов вважається пролонгованим. до 19.08.2021.

Зі своєї сторони позивач, не зважаючи на Висновок експертів №725/726-20 від 31.03.2020, згідно з яким Шинкарьовою Т.В. не підписувався договір оренди приміщення від 28.09.2018, не визнає той факт, що акт здачі-приймання до договору оренди приміщення від 28.09.2018 від імені голови благодійної організації Шинкарьової Т.В. підписаний іншою невстановленою особою.

За викладеного вище колегія суддів погоджується з аргументами позивача, що поставлені на вирішення експерта питання спрямовані на встановлення обставин, що мають значення для вирішення даної справи в контексті заявлених позовних вимог та висловлених проти них заперечень.

Невизнання учасниками справи в порядку частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України певних обставин, що мають значення для вирішення спору, покладає на сторони обов`язок їх доведення, а на суд обов`язок їх встановлення за тими правилами доказування, які передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Отже, зважаючи на наведені обставини, суд першої інстанції дійшов зваженого висновку про призначення у справі судової комплексної почеркознавчої та технічної експертизи. Питання підписання чи не підписання позивачем як договору оренди приміщення від 28.09.2018, так і акту здачі-приймання приміщення від 28.09.2018, який є первинним документом, може бути вирішено тільки експертним шляхом, та враховуючи, що встановлення факту виконавця підпису матиме суттєве значення для правильного вирішення спору по суті, задля ідентифікації підпису має бути проведене експертне почеркознавче дослідження із застосуванням спеціальних знань.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи відповідача про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, яке полягає в тому, що позивачем пропущений строк на подання клопотання про призначення експертизи судом.

Відповідно до частини першої статті 169 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Клопотання про призначення експертизи судом відноситься до заяв з процесуальних питань.

Частиною третьою статті 169 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відкриваючи провадження у справі і призначаючи справу до розгляду в підготовчому засіданні ухвалою від 28.05.2019 Господарським судом Дніпропетровської області не було встановлено строку для подання заяв, клопотань, заперечень з процесуальних питань.

Частиною першою статті 177 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання підготовчого провадження, якими зокрема є:

- остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу (пункт 1);

- з`ясування заперечень проти позовних вимог (пункт 2);

- визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів (пункт 3);

- вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (пункт 6).

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження проводиться підготовче засідання (частина перша статті 181 Господарського процесуального кодексу України).

Зі змісту частини другої статті 182 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи.

Оскільки зі змісту вищенаведених норм подання клопотання про призначення судової експертизи на стадії підготовчого провадження не є порушенням норм процесуального права, отже від учасника справи не вимагається подання клопотання про поновлення процесуального строку для подання зазначеного клопотання.

Аргумент відповідача, що поставлені судом на вирішення судового експерта питання могли бути поставлені судом при призначенні первісної судової експертизи у цій справі, а тому після її проведення позивач не вправі заявляти клопотання про призначення у цій справі нової експертизи - відхиляються судом апеляційної інстанції з тих міркувань, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі задля справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спору (стаття 2 Господарського процесуального кодексу України).

У даному випадку суд першої інстанції правильно надав перевагу необхідності повно та об`єктивно з`ясувати усі обставини справи, що мають значення для вирішення спору, перед строками вирішення цієї справи.

За таких обставин суд апеляційної інстанції визнає решту аргументів апеляційної скарги такими, що не мають суттєвого впливу та не спростовують правильних висновків суду першої інстанції про необхідність призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи у справі та зупинення провадження у справі.

Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Пунктом 2 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Таким чином, застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права відповідає встановленим обставинам справи, що свідчить про відсутність підстав для скасування або зміни оскаржуваної ухвали.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

За приписами частини першої статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до вимог статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

За викладених обставин, не встановивши передбачених статтею 280 Господарського процесуального кодексу України підстав для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, колегія суддів суду апеляційної інстанції доходить висновку, що підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування або зміни оскарженої у цій справі ухвали суду першої інстанції про призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі - немає.

Розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати в сумі 2102,00 грн. на оплату судового збору, понесені Акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк" у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника (апелянта) у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 269, 270-271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2020 у справі №904/4885/18 - залишити без змін.

Судові витрати у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції покласти на Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк".

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повна постанова складена 15.02.2021.

Головуючий суддя І.М. Подобєд

Суддя Е.В. Орєшкіна

Суддя Л.П. Широбокова