УХВАЛА

м. Київ

10.02.2021Справа № 910/15815/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Спичака О.М., розглянувши заяву Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Конкорд» про збільшення позовних вимог у справі

За позовом Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Конкорд»

до 1. Акціонерного товариства «Укртрансгаз»

2. Приватного акціонерного товариства «Факел»

3. Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»

про визнання недійсною угоди та про визнання банківської гарантії такою, що не підлягає виконанню

Представники учасників справи:

від позивача: Турчанінов І.Ю.;

від відповідача 1: Трегубова А.В.;

від відповідача 2: Демидас Д.А.;

від відповідача 3: Прилєпов О.А.

ВСТАНОВИВ:

16.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Конкорд» з вимогами до Акціонерного товариства «Укртрансгаз», Приватного акціонерного товариства «Факел» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» про визнання недійсною Угоди №-D від 18.12.2019 та визнання банківської гарантії №71.00.008000-1 від 09.12.2019 такою, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2020 позовну заяву Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «Конкорд» залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, вказані судом в ухвалі від 21.10.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2020 відкрито провадження у справі №910/15815/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.12.2020, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

27.11.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 02.12.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 23.12.2020.

03.12.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 3 надійшов відзив на позовну заяву.

08.12.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, яку суд долучив до матеріалів справи.

21.12.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла змінена позовна заява (збільшення позовних вимог), в якій позивач просив суд: 1) визнати недійсною Угоду №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору, від 18.12.2019; 2) визнати нікчемним Договір № на виконання робіт від 03.01.2019; 3) визнати недійсною Банківську гарантію №71.00.008000-1 від 09.12.2019; 4) визнати такою, що не підлягає виконанню Банківську гарантію №71.00.008000-1 від 09.12.2019; 5) зобов`язати Акціонерне товариство «Укртрансгаз» повернути оригінал Банківської гарантії №71.00.008000-1 від 09.12.2019.

Підготовче засідання, призначене на 23.12.2020, не відбулося зв`язку з перебуванням судді Спичака О.М. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2021 підготовче засідання у справі №910/15815/20 призначено на 10.02.2021.

Розглянувши у підготовчому засіданні 10.02.2021 подану позивачем змінену позовну заяву (збільшення позовних вимог), суд дійшов висновку про повернення її позивачу, зважаючи на наступне.

Так, звертаючись до суду, позивач у позовній заяві викладає зміст (предмет) і підставу позову.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача (відповідачів), стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Предмет повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки. Поряд із цим, підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача (відповідачів). Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача (відповідачів) на захист проти позову.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач у позовній заяві вказує на те, що Угода №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору, від 18.12.2019 є нікчемною та порушує права банку.

Зокрема, позивач вказує, що у відповідача 1 (Акціонерного товариства «Укртрансгаз») відсутній статус замовника і бенефіціара за договором про закупівлю та за Законом України «Про публічні закупівлі» на підставі п. 11 Постанови КМУ від 18.09.2019 №840 «Про відокремлення діяльності з транспортування природного газу та забезпечення діяльності оператора газотранспортної системи». При цьому, пунктом 5.9 Умов договору про передачу на праві господарського відання державного майна, що перебуває в державній власності та використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 15.11.2019 №942, передбачено, що користувач не має права відчужувати майно і не має права передавати всі або частину своїх прав чи право вимоги за цим договором будь-якій третій особі.

Також, позивач зазначає, що Акціонерне товариство «Укртрансгаз» є третьою особою в розумінні постанови КМУ №942, а відтак в частині «залишення собі» права вимоги за банківською гарантією, права вимоги пені та штрафів за порушення строків виконання зобов`язань стороною 3 (Приватним акціонерним товариством «Факел»), заборгованості перед стороною 3, яка могла існувати або існувала у первісного замовника перед стороною 3 після укладення угоди та до дати відступлення права вимоги за зобов`язанням сторони цієї Угоди (відповідачі у справі) фактично «обійшли» окремі положення Умов, затверджених Постановою КМУ №942.

Позивач зазначає, що відповідач 1 у зв`язку з прийняттям постанов КМУ №840 від 18.09.2019 та №942 від 15.11.2019 втратив статус замовника за Договором № на виконання робіт від 03.01.2019, за яким банком надавалась гарантія.

Оскільки, за твердженням позивача, відповідачі уклали Угоду №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору, від 18.12.2019 всупереч вимогам, що встановлені у постанові КМУ №942, з метою не виконувати положення цієї постанови, діяти в обхід її вимогам та безпідставно вимагати кошти у тому числі від банку позивача начебто згідно з умовами виданої банківської гарантії, що свідчить про те, що укладена угода є такою, що порушує публічний порядок та є нікчемною, звертаючись з даним позовом до суду позивач просить суд визнати недійсною Угоду №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору від 18.12.2019.

Крім того, позивач пояснив, що з метою перевірки підстав вимоги відповідача 1 щодо сплати за Банківською гарантією №71.00.008000-1 від 09.12.2019 він звернувся до принципала - Приватного акціонерного товариства «Факел», та останнє повідомило банк про те, що саме відповідач 1 допустив прострочення сплати грошових коштів на користь відповідача 2. Більш того, принципал повністю виконав свої зобов`язання за Договором № на виконання робіт від 03.01.2019, але прийняття робіт затягується не з його вини.

З огляду на викладені обставини, позивач у позовній заяві також просив суд визнати такою, що не підлягає виконанню, Банківську гарантію №71.00.008000-1 від 09.12.2019.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

21.12.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла змінена позовна заява (збільшення позовних вимог), в якій позивач просив суд: 1) визнати недійсною Угоду №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору, від 18.12.2019; 2) визнати нікчемним Договір № на виконання робіт від 03.01.2019; 3) визнати недійсною Банківську гарантію №71.00.008000-1 від 09.12.2019; 4) визнати такою, що не підлягає виконанню Банківську гарантію №71.00.008000-1 від 09.12.2019; 5) зобов`язати Акціонерне товариство «Укртрансгаз» повернути оригінал Банківської гарантії №71.00.008000-1 від 09.12.2019.

Вимоги про визнання нікчемним Договору № на виконання робіт від 03.01.2019 обгрунтовані тим, що в супереч вимогам ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення відповідача 1 про внесення змін до договору закупівлі містить неправдиві відомості.

Вимоги позивача про визнання недійсною Банківської гарантії №71.00.008000-1 від 09.12.2019 обгрунтована тим, що вона була видана після закінчення строку дії Договору № на виконання робіт від 03.01.2019 (строк дії договору закінчився 08.11.2019, тоді як нова редакція гарантії видана 09.12.2019.

Вимога про зобов`язання повернути банківську гарантію обґрунтована тим, що п. 2 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про публічні закупівлі» прямо передбачає повернення замовником забезпечення виконання договору про закупівлі за рішенням суду у випадку визнання договору закупівлі нікчемним.

Суд зазначає, що у Господарському процесуальному кодексі України передбачено право позивача збільшити лише розмір позовних вимог. Відповідно до усталеної судової практики під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру (пункт 47 постанови Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18). Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така дія (заявлення додаткових вимог) може кваліфікуватися лише як зміна предмету позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права чи охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога. Разом з цим, слід брати до уваги те, відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №925/186/19.

З огляду на те, що подана позивачем змінена позовна заява (збільшення позовних вимог), по суті, є заявою про одночасну зміну предмета та підстав позову, суд дійшов висновку повернути її позивачу.

Керуючись ст. 46, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Повернути Акціонерному товариству Акціонерному комерційному банку «Конкорд» змінену позовну заяву (збільшення позовних вимог), подану до суду 21.12.2020.

Згідно зі ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складання.

Повний текст складено та підписано 10.02.2021.

Суддя О.М. Спичак