РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03.02.2021Справа № 910/16573/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Комунального підприємства з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд" (вул. Оболонська, 34, м. Київ, 04071, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП" (вул. Рейтарська, 18, кв. 1, м. Київ, 01030, )

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: 1) Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація

2) Київська міська рада (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36)

3)Управління освіти Голосіївської міської районної в місті Києві державної адміністрації (03127, м. Київ, проспект Голосіївський, 118-б)

про зобов`язання виконати умови договору підряду на будівництво,

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Несін Л.П.

Від відповідача: не з`явився

Від третьої особи-1: Процишен В.В.

Від третьої особи-2: не з`явився

Від третьої особи-3: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП" про зобов`язання виконати умови договору підряду № 95 від 16.06.2015 на будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Голосіївську районну у місті Києві державну адміністрацію, підготовче засідання призначено на 18.12.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Голосіївську районну у місті Києві державну адміністрацію, підготовче засідання призначено на 18.12.2019.

У судовому засіданні 18.12.2020 відкладено підготовче засідання на 22.01.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2020 відкладено підготовче засідання на 29.01.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.01.2020 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 26.02.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2020 залучено до участі у справі Київську міську раду та Управління освіти Голосіївської міської районної в місті Києві державної адміністрації третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача; відкладено підготовче засідання на 18.03.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 підготовче засідання призначено на 08.04.2020.

18.03.2020 відповідачем подано відзив на позовну заяву.

Дослідивши відзив, поданий відповідачем, суд вказує, що відповідно до пунктів 17, 17.1 та абзацу другого п. 17.15 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п. 18 цих Положень справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі.

Так, поданий відзив на позовну заяву не містить відомостей, які вимагаються цим Кодексом, а саме підпису ЕЦП.

За таких обставин суд не розглядає заяви по суті справи та з процесуальних питань і докази, які подані не в паперовій формі або не підписані ЕЦП.

Ухвалою господарського суду від 30.03.2020 призначено підготовче засідання у даній справі на 06.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 16.03.2020 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211. Зокрема, на виконання доручення Президента України та рішення Державної комісії з питань ТЕБ і НС Кабінет Міністрів України прийняв рішення щодо обмеження пасажирських перевезень на території України для запобігання поширенню коронавірусної інфекції.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, та на виконання розпорядження Голови Вищої ради правосуддя від 13 березня 2020 року № 11/0/2-20 "Про додаткові заходи із попередження респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19", судові засідання Господарського суду міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., призначені на 06.05.2020, знято з розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2020 розгляд справи призначено на 03.06.2020.

Через відділ діловодства суду 03.06.2020 від позивача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Представник позивача у судовому засіданні 03.06.2020 підтримав клопотання щодо призначення судової експертизи, проведення якої просив доручити Київському науково-дослідного інституту судових експертиз; заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання.

З метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення даного клопотання.

Представники відповідача та третіх осіб участь своїх представників у засідання суду 03.06.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2020 відкладено підготовче засідання на 10.06.2020.

09.06.2020 через відділ діловодства суду позивачем подано уточнене клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в частині експертної установи, зокрема, позивач просить доручити проведення судової експертизи ТОВ "Незалежний інститут судових експертиз", оскільки, дана установа проводить судову-будівельно-технічну експертизу у строк до одного місяця. Крім того, позивач просив розглянути клопотання у відсутності його представника.

До судового засідання 10.06.2020 представники учасників судового процесу не з`явились, про призначене судове засідання повідомлялись належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2020 призначено у справі №910/16573/19 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Товариству з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" (04205 м. Київ, вул. Маршала Тимошенка, 21, корп. 3, оф. 7).

10.08.2020 через відділ діловодства суду від судового експерта Свістунова І.С. надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів необхідних для вирішення питань, поставлених перед експертизою та забезпечення натурного обстеження дослідження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2020 поновлено провадження у справі № 910/16573/19. Задоволено клопотання судового експерта Свістунова І.С. про надання додаткових матеріалів необхідних для вирішення питань, поставлених перед експертизою та забезпечення натурного обстеження дослідження. Зобов`язано Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд" на виконання клопотання експерта у строк до 14.08.2020 надати суду для подальшого направлення судовому експерту: - всю дозвільну, проектно-кошторисну та звітну документацію по об`єкту "Будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекту Науки, 63-А у Голосіївському районі м. Києві" в повному обсязі; - виконавчу документацію по об`єкту "Будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекту Науки, 63-А у Голосіївському районі м. Києві" в повному обсязі; - відомості щодо технічного стану, рівня готовності та об`єму виконання будівельно-монтажних робіт по об`єкту "Будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекту Науки, 63-А у Голосіївському районі м. Києва"; - іншу наявну документацію щодо об`єкту дослідження із зазначенням дати початку будівельних робіт, дати призупинення будівельних робіт, об`ємно-планувальних характеристик досліджуваної будівлі. Зупинено провадження у справі № 910/16573/19.

Через відділ діловодства суду 13.08.2020 від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

Супровідними листами від 13.08.2020 вказані документи направлено до експертної установи.

06.11.2020 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" надійшли матеріали справи № 910/16573/19 з додатками та висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи експертизи № 9583 від 29.10.2020 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.11.2020 поновлено провадження у справі № 910/16573/19, підготовче засідання у справі № 910/16573/19 призначено на 02.12.2020.

01.12.2020 через відділ діловодства суду позивачем подано заяву про зміну предмету позову.

Сторони уповноважених представників в судове засідання 02.12.2020 не направили.

Разом з тим, до судового засідання 02.12.2020 з`явився громадянин Миколенко С.С., який не представив належних та допустимих доказів на представництво інтересів позивача.

Ухвалою Господарського суду 02.12.2020 відкладено підготовче засідання на 16.12.2020.

Відповідач та треті особи уповноважених представників до судового засідання 16.12.2020 не направили.

Представник позивача у підготовчому засіданні 16.12.2020 підтримав заяву про зміну предмета позову, просив прийняти її до розгляду.

Суд на місці ухвалив прийняти дану заяву до розгляду, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

У підготовчому судовому засіданні 16.12.2020 присутнім представником позивача надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду міста від 16.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.01.2021.

Ухвалою Господарського суду міста від 13.01.2021 відкладено судове засідання на 03.02.2021.

Відповідач та треті особи -2,3 своїх представників у судове засідання 03.02.2021 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялись належним чином.

Позивач та третя особа -1 позовні вимоги підтримали, просили задовольнити в повному обсязі.

03.02.2021 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2009 № 386 «Про будівництво дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-а у Голосіївському районі» Комунальне підприємство з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» визначено замовником будівництва дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-а у Голосіївському районі м. Києва.

За результатом проведених відкритих торгів щодо будівництва дошкільного дитячого закладу на проспекті Науки, 63-А у Голосїївському районі переможцем торгів стало Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП".

16.05.2015 між Комунальним підприємством з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» (далі - замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП" (далі - підрядник, відповідач) було укладено договір підряду на будівництво № 95, відповідно до якого замовник доручає, а підрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов договору виконання у 2015-2016 робіт з будівництва дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва (п.1.1. договору).

Відповідно до п.3.1. договору договірна ціна цього договору визначається на основі кошторису як приблизна, що є невід`ємною частиною договору. Договірна ціна у цьому випадку повинна відповідати ціні, зазначеній у пропозиції конкурсних торгів Підрядника визначеного переможцем з конкурсних торгів і складає: 1 892 514,56 грн, крім того ПДВ 20 % - 8 378 502,91 грн. Всього 50 271 017,47 грн. У 2015 році відповідно до Програми економічного і соціального розвитку Києва на 2015 рік затвердженої рішенням Київської міської ради від 28.01.2015 № 59/924, зі змінами, внесеними рішенням Київської міської ради від 14.05.2015, фінансування виконаних робіт за рахунок коштів спеціального виду міського бюджету (КФК 150110) становить - 3 999 804,45 грн, в т.ч. ППВ 20 % - 666 634,08 грн. У 2016 році фінансування виконаних робіт за рахунок коштів спеціального фонду міського бюджету (КФК 150110) становить - 46 271 213,02 грн, в т.ч. ПДВ 20 % - 7 711 868,84 грн.

Згідно з п.5.1. договору 5.1. проектна документація розробляється та затверджується відповідно до регіональних і місцевих правил забудови, державних будівельних норм та інших нормативних документів.

Забезпечення робіт матеріалами, устаткуванням (обладнанням) здійснює підрядник (п.6.1. договору).

Згідно з п.6.2. договору підрядник відповідає за якість матеріалів, устаткування (обладнання) і відповідність вимогам, установленим нормативними документами та проектною документацією.

Відповідно до п.7.1. підрядник може залучати до виконання робіт інших осіб (субпідрядників). Підрядник відповідає за результати роботи субпідрядників і виступає перед замовником як підрядник, а перед субпідрядниками - як замовник.

Фронт робіт надається підряднику замовником і оформлюється відповідним актом. Організація виконання робіт повинна відповідати проектній документації, склад і зміст якої визначається нормативними документами (п.8.1. договору).

Пунктом 9.1. договору передбачено, що роботи, які використовуються для їх виконання, повинні відповідати державним стандартам, будівельним нормам, іншим нормативним документам, проектній документації.

Відповідно до п.9.4. договору здійснення технічного нагляду та контролю за виконанням робіт Замовник може доручити спеціалізованій (консультаційній проектній, інжиніринговій) організації або спеціалісту з визначенням їх повноважень у договорі.

Технічний нагляд і контроль за виконанням робіт забезпечується шляхом:

- проведення експертизи відповідності робіт установленим вимогам, у тому числі із залученням незалежних експертів;

- участі в експертизах (перевірках, випробуваннях) відповідності робіт установленим вимогам;

- проведення перевірок наявності у Підрядника документів (дозволів, ліцензій, сертифікатів, паспортів тощо), необхідних для виконання робіт, перевірки ведення документації про виконання Договору та виконання Підрядником вказівок і приписів уповноважених державних органів і проектної організації, що здійснює авторський нагляд стосовно якості виконаних робіт і матеріальних ресурсів (п.9.5. договору).

Відповідно до п.11.1. договору розрахунки за викопані роботи проводяться на підставі документів про обсяги виконаних робіт та їх вартість з урахуванням положень пп. 11.3., 11.5., 11.6., 11.7. цього договору.

Згідно з п.12.1. договору приймання-передача закінчених робіт проводиться у порядку, встановленому чинним законодавством України.

У разі виявлення в процесі приймання-передачі закінченого будівництва недоліків, допущених з вини Підрядника, він у визначений замовником строк зобов`язаний усунути їх і повторно повідомити про готовність до передачі закінченого будівництва. Якщо підрядник не бажає чи не може усунути такі недоліки. Замовник може у порядку, передбаченому договором підряду, попередньо повідомивши підрядника, усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб. У такому разі збитки, завдані замовнику, відшкодовуються підрядником, у тому числі за рахунок відповідного зниження ймовірної ціни (п.12.2. договору).

Відповідно до п.13.1. договору підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва показників, визначених у проектній документації, та можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом десяти років після прийняття об`єкта замовником. Підрядник гарантує відповідність проектній документації таких робіт та конструкцій.

Згідно з п.13.2. договору початком гарантійних строків вважається день підписання акта про приймання-передачу закінченого будівництва.

Відповідно до п.13.3. договору у разі виявлення замовником протягом гарантійних строків недоліків (дефектів) у закінченому будівництві і змонтованих конструкціях він повідомляє про них підрядника. Гарантійні строки продовжуються на час, протягом якого закінчене будівництво і змонтовані конструкції не могли експлуатуватися внаслідок виявлених недоліків (дефектів), відповідальність за які несе підрядник.

Підрядник відповідає за недоліки (дефекти), виявлені в закінченому будівництві і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків, якщо він не доведе, що:

- недоліки були відомі або могли бути відомі замовнику на момент їх прийняття, але не зазначені в акті;

- недоліки виникли внаслідок:

- неналежної підготовки проектної документації, якщо відповідно до договору обов`язок щодо забезпечення будівництва проектною документацією було покладено на замовника;

- природного зносу результату закінченого будівництва, змонтованих конструкцій;

- неправильної експлуатації або неправильності інструкцій щодо експлуатації змонтованих конструкцій та/або об`єкта будівництва, розроблених самим замовником або залученими ним третіми особами;

- неналежного ремонту змонтованих конструкцій, об`єкта будівництва проведеного самим замовником або залученими ним третіми особами;

- інших незалежних від підрядника обставин (п.13.4. договору).

Згідно з п.13.5. договору у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов`язаний повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів). Якщо підрядник відмовився взяти участь у складанні акта, замовник має право скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.

Відповідно до п.13.6. договору підрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти). У разі відмови підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб. У такому разі підрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати пов`язані з усуненням зазначених недоліків, та завдані збитки.

Згідно з п. 17.1. договору цей договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2016.

Відповідно до акту приймання-передачі, затвердженого Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.02.2018, КП «Спецжитлофонд» передало, а Голосіївська районна у м. Києві державна адміністрація прийняла до сфери управління вищезазначений об`єкт.

Управління освіти Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації неодноразово зверталось до КП «Спецжитлофонд» з листами про усунення виявлених недоліків у будівництві дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва, зокрема, №100/04-1865 від 21.12.2018, № 100/04-84 від 22.01.2019, №100/04-1348 від 02.10.2019, №100/04-1515 від 05.11.2019.

В свою чергу позивач неодноразово звертався до відповідача з листами про виконання умов договору № 95 від 16.06.2015 з вимогою термінового усунення недоліків (дефектів) у виконаних підрядних роботах щодо вищезазначеного об`єкту будівництва, зокрема, № 056/24-3092 від 26.12.2018, № 056/24-190 від 25.01.2019, № 056/24-2457 від 16.10.2019.

Позивач у позовній заяві зазначає, що відповідач у своєму листі № 01/28-01-19 від 28.01.2019 зобов`язався провести усунення недоліків (дефектів) у виконаних підрядних роботах щодо вищезазначеного об`єкту будівництва.

Крім того, відповідачем було надано календарний графік від 08.05.2019, в якому відповідачем зазначено, що усунути всі зазначені недоліки відповідач зобов`язується у строк до 28.06.2019.

Також 11.11.2019 позивач звернувся до відповідача з претензією №056/24-2689, в якій просив у найкоротші терміни усунути недоліки будівництва.

Проте, як зазначає позивач, станом на дату звернення до суду недоліки (дефекти) у виконаних роботах щодо об`єкту будівництва - дитячого дошкільного закладу №106 на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва, не усунуті.

З огляду на вищевикладене, позивач вирішив звернутися до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Укладений між сторонами правочин за своєю правовою природою є договором підряду на проведення проектних робіт, а відповідно до ст. 887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з п. 2.1. договору строк початку виконання робіт: червень 2015 року, строк закінчення виконання робіт: грудень 2016 року. Невід`ємною частиною договору є календарний графік виконання робіт, в я кому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором. Датою закінчення будівництва вважається дата їх прийняття замовником. Виконання будівництва може бути закінчено достроково тільки за згодою замовника.

Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Статтею 859 ЦК України визначено, що якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Згідно з ч. 1 ст. 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Відповідно до п.13.1. договору підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва показників, визначених у проектній документації, та можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом десяти років після прийняття об`єкта замовником. Початком гарантійних строків вважається день підписання акта про приймання-передачу закінченого будівництва (п. 13.2. договору).

Підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку. У разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник повинен заявити про них підрядникові в розумний строк після їх виявлення (ч. 2, 4 ст. 884 ЦК України та передбачено п. 13.3.-13.5. договору).

Пунктом 13.6. договору визначено, що підрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти).

Відповідно до ч. 1 ст. 856 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

- безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

- пропорційного зменшення ціни роботи;

- відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Згідно з ч. 1 ст. 856 ЦК України підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості.

Відповідно до п. 4.1.5. договору замовник має право вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених підрядником порушень, або виправити їх своїми силами, якщо інше не передбачено договором. У такому разі збитки, завдані замовнику, відшкодовуються підрядником.

Підрядник зобов`язаний відшкодувати відповідно до законодавства України та договору завдані замовнику збитки (п. 4.4.10. договору).

У разі виявлення невідповідності виконаних робіт установленим вимогам замовник приймає рішення про усунення підрядником допущених недоліків або про зупинення виконання будівництва (п. 9.7. договору).

Як встановлено судом вище, позивач неодноразово звертався до відповідача з листами про виконання умов договору № 95 від 16.06.2015 підряду на будівницво з вимогою термінового усунення недоліків (дефектів) у виконаних підрядних роботах щодо вищезазначеного об`єкту будівництва.

Разом з тим, відповідач у своєму листі № 01/28-01-19 від 28.01.2019 зобов`язався провести усунення недоліків по зовнішнім роботам при настанні сприятливих погодних умов - підвищення денної температури до плюсової відмітки, та відсутності снігового покриву на даху вентиляційного приміщення.

Також відповідачем надано позивачу лист з календарним графіком від 08.05.2019, в якому відповідачем визнано та підтверджено всі виявлені на об`єкті будівництва недоліки та взято на себе зобов`язання усунути всі зазначені недоліки у строк до 28.06.2019.

Проте, недоліки (дефекти) у виконаних роботах щодо об`єкту будівництва - дитячий дошкільний заклад освіти № 106 на проспекті Науки, 63-А у м. Києві не усунуті, що підтверджується дефектним актом від 18.11.2019, а саме:

- відірвана ринва та місцями водостічні труби з даху;

- розбито козирки з органічного скла першого поверху;

- у технічному приміщенні тече з закладних елементів форсуночної лінії подачі води в басейн (13 шт.) та з закладних елементів прожекторів освітлення басейну (5 шт.), за один місяць з басейну витікає близько 2 тон води;

- не закриті решітками проямки для відкачування води;

- протікає дах над двома групами;

- не докомутовано освітлення на сходах садочка.

Крім того 24.02.2020 повторно комісія у складі представників замовника, підрядника, Управління освіти Голосіївської РДА та дошкільного закладу освіти № 106 виїхала на об`єкт для обстеження дефектів та недоліків та шляхів їх усунення та складено повторно дефектний акт № 2 від 24.02.2020, в якому зазначено, що за результатом візуального обстеження дефектів визначено та не виправленні, такі зауваження:

- протікання покрівлі в місцях дощоприймальних воронок;

- протікання покрівлі в місцях стикування металевого накриття парапету та відсутній ухил для стікання води з парапету, що є причиною затікання під гідроізоляційний килим (мембрана);

- пошкоджене накриття з органічного скла світлові приямки;

- пошкоджене накриття з органічного скла на двох вхідних козирків;

- протікання води з чаші басейну в підвалі.

Відповідно до висновку комісії для подальшого забезпечення безпечної та надійної експлуатації будівлі, створення нормальних умов перебування дітей, вихователів та обслуговуючого персоналу зазначеної будівлі рекомендується проведення комплексу робіт, а саме:

1. Усунути затікання води та виконати додатковий шар гідроізоляційного килиму в місцях дощоприймальних воронок.

2. Виконати відповідний ухил металевого накриття парапету та герметизацію в місцях стикування металевого накриття парапету.

3. Замінити пошкоджене накриття з органічного скла світлові приямки.

4. Замінити пошкоджене накриття з органічного скла на двох вхідних козирках.

5. Усунути протікання води з чаші басейну в підвалі.

Відповідно до п. 13.7. договору якщо між замовником і підрядником виник спір щодо усунення недоліків (дефектів) або їх причин, на вимогу будь-якої сторони може бути проведено незалежну експертизу.

Оскільки між сторонами наявний спір щодо усунення недоліків (дефектів) та причин їх виникнення, тому, відповідно до ст. 73, 98 ГПК України, п. 13.7. договору, ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2020 призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Товариству з обмеженою відповідальністю «Незалежний інститут судових експертиз», на вирішення експерта поставлено наступні питання:

1) Чи виникли недоліки та дефекти, зазначені у дефектному акті № 2 від 24.02.2020 на об`єкті «Будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А у Голосіївському районі м. Києві», внаслідок неякісно виконаних будівельних робіт ТОВ «Еліт Груп» на підставі договору № 95 від 16.06.2015 підряду на будівництво, тобто, знаходяться у причинному зв`язку?

2) Чи відповідають висновки комісії щодо рекомендованого проведення комплексу робіт ТОВ «Еліт Груп», зазначені у дефектному акті № 2 від 24.02.2020 на об`єкті «Будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А у Голосіївському районі м. Києві», необхідним шляхам усунення недоліків (дефектів), виявленими згідно цього акту?

06.11.2020 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" надійшли матеріали справи №910/16573/19 з додатками та висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи експертизи № 9583 від 29.10.2020.

Відповідно до ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Так, відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 9583 від 29.10.2020:

- виконані будівельні роботи ТОВ «Еліт Груп» по влаштуванні рулонної покрівлі в тому числі в місцях дощоприймальних воронок, не забезпечують повного відведення, створюється застій води, утворюються «блюдця» (фото №№ 54-4)4), що порушує вимоги таблиці №7 п. 2.46 ДСТУ-Н Б А.3.1-23:2013 та п.8 додатку №2 ДБН В.2.6-14-97; п.10.9 ДБН В.2.6-220:2017;

- пошкодження накриття з органічного скла світлового приямку та двох вхідних козирків не відносяться до таких, що виникли за результатами неякісно виконаних будівельних робіт ТОВ «Еліт Груп» з їх влаштування, оскільки мають механічний характер пошкодження. Дані пошкодження могли виникнути під час експлуатації, зокрема в результаті сходження снігового покриву із скатної частини покрівлі будівлі при відсутніх сніготримачах, влаштування яких є обов`язковим при скатній конструкції покрівлі;

- протікання чаші басейну, про що свідчать плями жовто-коричневого кольору в місцях примикання трубопроводів подачі води до чаші басейну, які виявлено за результатами натурного обстеження, є результатом неякісно виконаних будівельних та/або сантехнічних робіт ТОВ «Еліт Груп».

Крім того, відповідно до висновку експерта № 9583 від 29.10.2020 - забезпечити відповідний ухил металевого фартуха для відведення води, визначити обсяги та повний перелік робіт направлених на виконання робіт з ремонту або заміни покриття парапету, не вбачається за можливе у зв`язку з необхідністю дослідження нижче розташованих шарів (основи влаштування) на предмет їх відповідності вимогам нормативних документів та проектній документації.

Статтею 86 ГПК України унормовано, що:

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів;

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності;

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, оскільки матеріали справи не містять доказів усунення вищезазначених недоліків (дефектів), з огляду на встановлення висновком судового експерта не належного виконання робіт за договором та визначення робіт направлених на усунення виявлених дефектів, вимоги про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛІТ ГРУП» виконати умови договору № 95 від 16.06.2015 підряду на будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекту Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва шляхом усунення недоліків (дефектів) у виконаних роботах у 30-ти денний строк є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню.

Суд вважає за необхідне зазначити, що вимоги позивача про забезпечення відповідного ухилу металевого фартуха для відведення води та виконання додаткового шару гідроізоляційного килиму в дощоприймальних воронках не підлягають задоволенню, оскільки висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що забезпечити відповідний ухил металевого фартуха для відведення води, визначити обсяги та повний перелік робіт направлених на виконання робіт з ремонту або замінити покриття парапету, не вбачається за можливе у зв`язку з необхідністю дослідження нижче розташованих шарів (основи влаштування) на предмет їх відповідності вимогам нормативних документів та проектній документації.

Крім того, вимоги позивача щодо відновлення пошкодженого накриття з органічного скла світлових приямків та козирків також не підлягають задоволенню з огляду, оскільки дані пошкодження не відносяться до таких, що виникли за результатами неякісно виконаних будівельних робіт ТОВ «Еліт Груп» з їх влаштування, оскільки мають механічний характер пошкодження. Дані пошкодження могли виникнути під час експлуатації, зокрема в результаті сходження снігового покриву із скатної частини покрівлі будівлі при відсутніх сніготримачах, влаштування яких є обов`язковим при скатній конструкції покрівлі.

Одночасно суд зауважує, що вимога позивача про проведення ремонтно-будівельних робіт по усуненню дефектів та недоліків у будівництві дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києві на підставі договору № 95 від 16.06.2015 підряду на будівництво із дотриманням вимог нормативних документів, не передбачає вчинення конкретних дій на захист порушеного права позивача, а отже - не спрямована на поновлення порушеного права, тому дана вимога не підлягає задоволенню.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів»).

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Частиною 1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. (ст.79 Господарського процесуального кодексу України).

Будь-які подані учасниками процесу докази (в тому числі, зокрема, й стосовно інформації у мережі Інтернет) підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи.

Надаючи оцінку доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

У відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору та витрати на проведення судової експертизи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП" (вул. Рейтарська, 18, кв. 1, м. Київ, 01030, ) виконати умови договору підряду № 95 від 16.06.2015 на будівництво дитячого дошкільного закладу на проспекті Науки, 63-А, у Голосіївському районі м. Києва шляхом усунення недоліків (дефектів) у виконаних роботах у 30-ти денний строк з дня набрання рішення суду законної сили, а саме:

1) для усунення протікання покрівлі:

- виявити локальне місце протікання;

- забезпечити повну герметизацію всіх з`єднань покрівельного шару;

- влаштувати відповідний ухил та рівень покрівлі, який забезпечить водовідведення атмосферних опадів;

2) для усунення протікання покрівлі в місцях стикування металевого накриття парапету та забезпечення ухилу для стікання води з парапету:

- виявити локальне місце протікання;

- забезпечити повну герметизацію всіх стикових з`єднань;

3) для усунення протікання води з чаші басейну в підвалі виявити чіткі причини виникнення течі (місце витоку) та провести відповідні роботи щодо усунення причин протікання води з чаші басейну в підвалі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІТ ГРУП" (вул. Рейтарська, 18, кв. 1, м. Київ, 01030, ) на користь Комунального підприємства з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд" (вул. Оболонська, 34, м. Київ, 04071, ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн 00 коп. та витрати по оплаті судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 36 000 (тридцять шість тисяч) грн 00 коп.

В іншій частині позову відмовити.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено 10.02.2021

Суддя І.О. Андреїшина