РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

08.02.2021Справа № 910/15100/20
Суддя Господарського суду міста Києва Підченко Ю.О., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом до третя особа, проКомунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" Київської міської асоціації промисловості, будівництва, транспорту та зв`язку Асоціація "Київ" яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) стягнення 433 900, 34 грн.
Суддя Підченко Ю.О.
Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Київжитлоспецексплуатація" (надалі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Київської міської асоціації промисловості, будівництва, транспорту та зв`язку Асоціація "Київ" (надалі - відповідач) про стягнення заборгованості за договором оренди № 1777/1 від 17.12.2014 в розмірі 433 900, 34 грн, що являє собою недонараховану позивачем орендну плату за вказаним договором за період з 01.01.2017 по 30.09.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2020 відкрито провадження у справі №910/15100/20. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу - для подання відповіді на відзив, а окрім того, вирішено залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - третя особа).

29.10.2020 від третьої особи до суду надійшли письмові пояснення, у яких третя особа зазначила, що в результаті проведення Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту за період з 01.01.2017 по 30.09.2019 встановлено, що відповідачем за період з 01.01.2018 по 30.09.2019 орендна плата сплачувалась з урахуванням вартості об`єкта оренди станом на березень 2014 року (з розрахунку місячної орендної плати 3,1 тис. грн з урахуванням індексації), в той час, як згідно з Положенням про оренду комунального майна територіальної громади міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 (в редакції станом на 08.02.2018) оцінка майна актуалізується кожні три роки, що призвело до недоотримання орендної плати підприємством-балансоутримувачем з 01.01.2018 по 30.09.2019 та у зв`язку із зазначеним третя особа підтримала позовні вимоги в повному обсязі.

Поряд із тим, розглядаючи дану справу судом враховано, що згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID - 19" від 11.03.2020 за №211 з 12.03.2020 до 03.04.2020 на усій території України установлено карантин.

Водночас, з урахуванням ч. 2 ст. 11 ГПК України та ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд також враховує припис ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою закріплене право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

З урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги те, що з моменту відкриття провадження у справі сплив достатній строк (з урахуванням введених обмежень, пов`язаних із запровадженням в Україні карантину), для подання всіма учасниками справи своїх доводів, заперечень, відзивів, доказів тощо, з урахуванням наявного у сторін права на продовження відповідних процесуальних строків, суд вважає за можливе здійснити розгляд даної справи по суті заявлених вимог.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

17.12.2014 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (за договором - орендодавець), Київською міською асоціацією промисловості, будівництва, транспорту та зв`язку Асоціація "Київ" (далі за договором - орендар) та Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" (далі за договором - підприємство) укладено договір № 1777/1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду (надалі - Договір), за умовами п. 1.1 якого орендодавець на підставі протоколів засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 14 березня 2014 р. протокол № 169 п. 1.2.2., від 14 жовтня 2014 р. протокол №12 п. 1.1.4. передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Басейна, буд. №1/2 .літера А, для розміщення Київської міської асоціації промисловості, будівництва, транспорту та зв`язку Асоціація "Київ".

Вказаний Договір визначає взаємовідносини сторін щодо строкового, платного користування орендарем об`єктом оренди (п.1.2 Договору).

Відповідно до п. п. 2.1, 2.2 Договору об`єктом оренди є нежитлові приміщення, загальною площею: 193,80 (сто дев`яносто три цілих вісім десятих) кв.м, в т.ч. 1 поверх - 2,90 (два цілих дев`ять десятих) кв.м, 2 поверх -1,40 (один цілий чотири десятих) кв.м, 3 поверх - 2,60 (два цілих шість десятих) кв.м, 4 поверх - 186,90 (сто вісімдесят шість цілих дев`ять десятих) кв.м, згідно з викопіюванням з поповерхового плану, що складає невід`ємну частину цього Договору. Вартість об`єкта оренди, згідно із затвердженим 23 червня 2014 р. висновком про вартість майна станом на "31" березня 2014 року на площу 257,00 кв. м. становить: 4311653 грн. 00 коп. чотири мільйони триста одинадцять тисяч шістсот п`ятдесят три грн. 00 коп.

Згідно з п.9.1 Договору цей Договір є укладеним з моменту підписання його сторонами і діє з 17 грудня 2014 року до 15 грудня 2017 року.

Опис технічного стану об`єкта на дату передачі його орендареві, його склад, визначається в акті приймання-передачі об`єкта оренди, що є невід`ємною частиною цього договору (п. 2.3 Договору).

Так, відповідно до умов Договору орендодавець передав, а відповідач як орендар прийняв у тимчасове платне користування нежитлове приміщення (об`єкт оренди), що підтверджується відповідним належним чином оформленим тристороннім актом приймання-передачі нерухомого майна від 17.12.2014, підписаним орендодавцем, орендарем та підприємством (балансоутримувачем) без зауважень та копія вказаного акту міститься в матеріалах справи.

Відтак, Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради та Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" було належним чином виконано свій обов`язок з передачі відповідачу на підставі спірного Договору орендоване нежитлове приміщення в тимчасове платне користування, а відповідачем, у свою чергу, прийнято орендоване майно без будь-яких зауважень.

При цьому, згідно з п. п. 3.1-3.3, Договору, за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється на підставі Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, затвердженою рішенням Київради "22" вересня 2011 р. № 34/6250. Розмір орендної плати згідно з розрахунком оренд плати, що є невід`ємною частиною цього Договору за листопад 2014 р. становить: 16 грн. 15 коп. за 1 кв. м орендованої площі, що складає: 3129 грн. 04 коп. три тисячі сто двадцять дев`ять грн. 04 коп. Розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається з урахуванням індексу інфляції за попередній місяць, опублікованому у поточному місяці. Крім орендної плати орендар сплачує компенсацію витрат підприємства за користування земельною ділянкою на якій розташований об`єкт оренди, яка за листопад 2014 р. складає 612 грн. 47 коп. на місяць шістсот дванадцять грн. 47 коп.

За умовами п. 3.4. Договору, розмір орендної плати та компенсації витрат підприємства за користування земельною ділянкою може бути змінено на вимогу однієї із Сторін у разі зміни Методики розрахунку та порядку використання орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, відповідних цін і тарифів та в інших випадків передбачених законодавством України.

Пунктом 3.7. Договору погоджено, що орендна плата та компенсація витрат підприємства за користування земельною ділянкою сплачуються орендарем незалежно від наслідків господареві діяльності орендаря щомісячно не пізніше 5 числа наступного місяця.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до позивача із своїм листом від 10.01.2020 № 062/05-20-175, яким повідомив про зауваження Державної аудиторської служби України під час ревізії окремих питань Департаменту комунальної власності м. Києва та доручив зробити донарахування з орендної плати по договорам оренди, укладеним в тому числі із відповідачем та на виконання вказаного доручення Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позивачем у січні 2020 року було здійснено донарахування орендної плати за договором оренди від 17.12.2014 № 1777/1 у розмірі 433 900,34 грн, які позивач просить стягнути з відповідача.

Так, статтями 759, 762 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) встановлено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. За користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Відповідно до ч. 1,4 ст. 286 Господарського кодексу України (надалі - ГК України), орендна плата - де фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Водночас, статтями 525, 526 ЦК України, що кореспондуються за змістом з положеннями ст. 193 ГК України, передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

При цьому договір - це категорія цивільного права, яка визначається як домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. До зобов`язань, що виникають з договорів, застосовуються загальні положення про зобов`язання, якщо інше не випливає із закону або самого договору. Як і будь-який правочин, він є вольовим актом, оскільки виражає спільну волю сторін, що втілюється у договорі. Змістом договору є, власне, ті умови, на яких сторони погоджуються виконувати договір, і вони мають дотримуватися взятих на себе зобов`язань.

Поряд із тим, частиною 2 ст. 632 ЦК України регламентовано, що зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Окрім того, в силу приписів ч. 1 ст. 188 ГК України, ст. ст. 525, 651 ЦК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Відповідно до ст. 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Частинами 2-3 статті 188 ГК України передбачено, що сторона договору, яка вважає за необхідне, зокрема, змінити договір, повинна надіслати пропозицію про це другій стороні, яка у двадцятиденний строк після одержання такої пропозиції повідомляє іншу сторону про результати її розгляду.

З огляду на викладене, суд також уважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), що відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, зокрема за якою ЄСПЛ підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування".

Означений принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії", "Онер`їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" і "Москаль проти Польщі").

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії" і "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" та "Беєлер проти Італії").

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі"). Будь-яка інша позиція була-б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки").

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Лелас проти Хорватії"). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", "Ґаші проти Хорватії", "Трґо проти Хорватії").

При цьому, законодавством визначено правила та принципи управління комунальним майном належним територіальній громаді, таке управління здійснюється відповідно до Конституції та законів України, а саме - органами місцевого самоврядування від імені та в інтересах якої (територіальної громади міста Києва) в даному разі виступають позивач та третя особа, які здійснюють урядування щодо комунального майна шляхом прийняття обов`язкових рішень та участі в договірних правовідносинах щодо такого майна, в тому числі орендних правовідносинах.

Законом встановлено обов`язок органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб здійснювати таке урядування лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто законодавством закріплено презумпцію законності в діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а кожен хто вступає з ними у правові відносини вправі розраховувати на законність рішень та дій таких органів. Таке "належне урядування" пов`язане з реалізацією принципу юридичної визначеності, що у свою чергу є складовим принципу верховенства права.

Як зазначалося вище, за умовами п. 3.4. Договору, розмір орендної плати та компенсації витрат підприємства за користування земельною ділянкою може бути змінено на вимогу однієї із Сторін у разі зміни Методики розрахунку та порядку використання орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, відповідних цін і тарифів та в інших випадків передбачених законодавством України.

При цьому, додатком № 1 до Договору сторонами викладено розрахунок орендної плати за листопад 2017 відповідно до Закону України "Про оренду державного та комунального майна" (ст. 19), згідно Методики розрахунку, затвердженої рішенням Київської міської ради від 22.09.2011 № 34/6250.

Водночас, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того факту, що сторонами укладались будь-які зміни до договору в частині узгодження зміни розміру орендної плати.

В свою чергу, відповідно до частин 4-5 статті 188 ГК України у разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Доказів того, що позивач звертався до суду з позовом про спонукання відповідача про внесення змін до договору в частині зміни розміру орендної плати, як і до відповідача безпосередньо, позивачем не подано.

В свою чергу, самі по собі зауваження Державної аудиторської служби України - не змінюють узгоджений сторонами розмір орендної плати.

Таким чином, за змістом наведених вище норм закону та умов договору оренди, відповідач, як орендар, зобов`язаний сплачувати орендну плату за користування орендованим майном лише в межах узгоджених сторонами розмірів.

В свою чергу, заявлена позивачем до стягнення сума донарахованої орендної плати за період з 01.01.2017 по 30.09.2019 в сумі 433 900, 34 грн не базується на умовах укладеного між сторонами Договору оренди та нормах чинного законодавства України.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди № 1777/1 від 17.12.2014 в розмірі 433 900, 34 грн є необґрунтованими, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до положень статті 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 73, 74, 76, 77, 86, 126, 129, 165, 178, 202, 232, 233, 237, п. 2. ч. 5. ст. 238, 240, 241, 247, ч. 1. ст. 256, ст. 288 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні вимог Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" відмовити в повному обсязі.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 08.02.2021 року.

Суддя Ю.О. Підченко