ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" лютого 2021 р. м. Київ Справа № 911/2791/20

Господарський суд Київської області у складі судді Сокуренко Л.В.

за участю секретаря судового засідання Абраменко М.К, дослідивши матеріали справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ
до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз
провизнання протиправним та скасування протоколу засідання комісії

За зустрічним позовом Акціонерного товариства ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ

СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ

до Товариство з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА

ФІРМА ЕКМІ

про відшкодування не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного

газу у розмірі 73 068,09 грн.

Учасники судового процесу:

від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом): Ігнатенко В.М.;

від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом): Регеша А.В.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз про визнання протиправним та скасування протоколу засідання комісії.

В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує, що протокол комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу №69 від 09.09.2020 є таким, що прийнятий з порушенням п.п.1 п. 8 глави 4 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а тому є протиправним і підлягає скасуванню.

Ухвалою Господарського суду Київської області у справі № 911/2791/20 від 01.10.2020 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ залишено без руху.

16.10.2020 від заявника надішли до суду документи на виконання вимог ухвали суду від 01.10.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.10.2020 відкрито провадження у справі № 911/2791/20 та призначено підготовче засідання на 25.11.2020.

18.11.2020 до Господарського суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз до Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-торгівельна фірма ЕКМІ про відшкодування не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 73 068,09 грн.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог Акціонерне товариство Оператор газорозподільної системи Київоблгаз посилався на порушення відповідачем норм кодексу ГРС та умов договору приєднання розподілу газу в частині несанкціонованого втручання останнім в роботу лічильника газу, у зв`язку із чим позивачем подано зазначену позовну заяву до відповідача про відшкодування вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 73 068,09 грн.

Також, 18.11.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній заперечує проти задоволення позовних вимог.

23.11.2020 позивачем подано до суду додаткові письмові пояснення.

25.11.2020 в судове засідання з`явились представники позивача та відповідача.

В судовому засіданні судом оголошено ухвалою суду від 25.11.2020, якою судом було прийнято зустрічний позов Акціонерного товариства ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ до Товариства з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ про відшкодування не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 73 068,09 грн. до спільного розгляду з первісним позовом; запропоновано відповідачу за зустрічним позовом у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення зазначеної ухвали подати до суду відзив на зустрічний позов, а позивачу за зустрічним позовом у строк не пізніше п`яти днів з моменту отримання відзиву від відповідача за зустрічним позовом подати до суду відповідь на відзив.

Також, в судовому засіданні 25.11.2020, судом оголошено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 17.12.2020, яку занесено до протоколу судового засідання.

27.11.2020 від позивача за первісним позовом надійшло до суду клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

08.12.2020 від позивача за первісним позовом надійшла до суду уточнена позовна заява.

08.12.2020 від позивача за первісним позовом до суду надійшли відповідь на відзив на первісний позов та відзив на зустрічну позовну заяву.

17.12.2020 позивач за первісним позовом подав до суду додаткові матеріали по справі.

17.12.2020 в судове засідання з`явились представники сторін.

В даному судовому засіданні представник позивача за первісним позовом підтримав, подану раніше заяву про уточнення позовних вимог та просив суд її прийняти.

Відповідно до зазначеної заяви, останній просить суд визнати протиправним та скасувати рішення АТ ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ, яке оформлене протоколом засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020; стягнути судовий збір та витрати на правничу допомогу.

Розглянувши в судовому засіданні 17.12.2020 уточнену позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ, суд її прийняв, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Під зміною розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві - така дія кваліфікується як зміна предмета позову.

Згідно п. п. 3.11. та 3.12. постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції, ГПК, зокрема статтею 22 цього Кодексу, не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про доповнення або уточнення позовних вимог, або заявлення додаткових позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

У будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК та зазначені в цій постанові.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем за первісним позовом при подачі позову до суду була заявлена вимога про визнання протиправним та скасування протоколу засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020.

В заяві про уточнення позовних вимог, позивач за первісним позовом просить суд визнати протиправним та скасувати рішення АТ ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ, яке оформлене протоколом засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020.

З огляду на те, що позивач за первісним позовом в заяві про уточнення позовної зави по своїй суті змінює предмет позову, а також, враховуючи, що дана заява подана до закінчення підготовчого засідання із дотриманням вимог ГПК України, тому господарський суд її прийняв до розгляду.

В судовому засіданні 17.12.2020 судом оголошено ухвалу про прийняття заяви про уточнення позовних вимог та про відкладення підготовчого судового засідання на 13.01.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

12.01.2021 від позивача за первісним позовом до суду надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи.

12.01.2021 в судове засідання з`явились представники сторін.

У судовому засіданні 12.01.2021 судом оголошено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.02.2021.

10.02.21 в судовому засіданні судом оголошено перерву до 11.02.2021.

11.02.2021 від позивача за первісним позовом до суду надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи.

11.02.2021 відповідач за первісним позовом подав до суду промову у судових дебатах.

11.02.2021 в судовому засіданні представник позивача за первісним позовом просив суд первісний позов задовольнити повністю, посилаючись на наступне.

01.01.2016 Товариством з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ було підписано заяву-приєднання №09420К07HUCР016 до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим), якою останнє приєдналось до умов Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2498 (далі - договір).

Як стверджує позивач за первісним позовом, відповідачем за первісним позовом, а саме: Комісією було прийнято рішення про задоволення Акту про порушення №2441 від 30.03.2020р. та нарахування вартості необлікованого обсягу природного газу за період з 01.03.2020р. по 30.03.2020р., яке викладено у протоколі з розгляду актів про порушення вимог Кодексу №69 від 09.09.2020.

Відповідачем за первісним позовом був наданий позивачу за первісним позовом Акт - розрахунок від 09.09.2020, відповідно до якого останньому було донараховано 13 215,45 м.куб. газу на суму 73068,09 грн. (сімдесят три тисячі шістдесят вісім гривень 09 копійок), який був розрахований відповідно до п.п. 1. п.4 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання - перерахунок проводиться за період виходу з ладу (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Одночасно, позивач за первісним позовом вважає спірне рішення протиправним, посилаючись на п. 8 гл. 4 розділу 11 Кодексу газорозподільних систем, з огляду на те, що саме позивачем за первісним позовом було викликано відповідача у зв`язку із виходом із ладу лічильника газу листом вих. № 19 від 30.03.2020., а також, враховуючи, відсутність доказів пошкодження пломб, або несанкціонованого втручання в роботу приладу (відповідно до протоколу повірки № 097 лічильник № 13939 перевірено на герметичність та ізоляцію), тому процедура, передбачена главою 11 Кодексу газорозподільних систем в даному випадку не застосовується. З огляду на що, спірне рішення оформлене спірним протоколом є протиправним та має бути скасоване.

Крім того, позивач за первісним позовом стверджує, що спірне рішення прийнято не уповноваженим складом, а також, засідання комісії проведено із порушенням встановлених чинним законодавством України строків.

В свою чергу, відповідач за первісним позовом проти задоволення первісного позову заперечує повністю, вважаючи, що норма п. 8 гл. 4 розділу 11 Кодексу газорозподільних систем не може бути застосована до правовідносин сторін, оскільки в даному випадку у спірного лічильника відсутні пошкодження. Натомість, відповідач за первісним позовом зазначає, що зафіксовано роботу лічильника в позаштатному режимі, що свідчить про обґрунтованість прийнятого спірного рішення, оформленого протоколом № 69 від 09.09.2020.

З огляду на вищенаведене, відповідач за первісним позовом просить суд, з урахуванням зустрічного позову, стягнути з позивача за первісним позовом розмір не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у розмірі 73 068,09 грн.

В свою чергу, позивач за первісним позовом в судовому засіданні 11.02.2021 надав усні заперечення на зустрічний позов, із аналогічними обґрунтуваннями первісного позову.

Приймаючи до уваги, що сторони скористалися наданими їм процесуальними правами, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до норм Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні 11.02.2021 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд Київської області, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство Оператор газорозподільної системи Київоблгаз є оператором газорозподільної системи, що на підставі ліцензії АГ №507469 від 01.09.2015 здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільної системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.

Відповідно до пункту 2 глави 2 розділу І Кодексу газопровідних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі- НКРЕКП) від 30.09.2015 №2494 (далі Оператор ГРМ) відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу.

01.01.2016 Товариством з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ було підписано заяву-приєднання №09420К07HUCР016 до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим), якою останнє приєдналось до умов Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2498 (далі - договір). Вузол обліку газу постачальника за адресою: м. Українка, вул. Промислова, 15, обладнаний лічильником Курс-01С!5 №13939 коректором Вега-1.01 №07502 та засобами дистанційної передачі даних. Позивачу за первісним позовм присвоєний ЕІС-код 56ХО0000К07НІІ001.

З огляду на встановлений ст.204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, суд приймає до уваги договір розподілу природного газу №09420К07HUCР016 від 01.01.2016, як належну підставу, у розумінні норм ст.11 названого Кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків.

Дослідивши зміст укладеного між сторонами договору, суд дійшов висновку, що даний правочин за своєю правовою природою є договором про надання послуг у сфері постачання газу.

Правовідносини, що виникають між оператором газорозподільних систем та суб`єктами ринку природного газу регулюються Законом України Про ринок природного газу, Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс, Кодекс ГРС), затвердженим Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494. Положення вказаних актів цитуються судом у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про ринок природного газу", розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами. За договором розподілу природного газу оператор газорозподільної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги розподілу природного газу на період та умовах, визначених договором розподілу природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газорозподільної системи вартість послуг розподілу природного газу.

Відповідно до п. 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.

Відповідно до положень пункту 1 глави 6 розділу X Кодексу, власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 розділу X Кодексу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ).

Згідно з положеннями пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо, у тому числі, відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб.

Відповідно до положень пункту 2 глави 9 розділу Х Кодексу, перевірка комерційного ВОГ, а також контрольний огляд вузла обліку здійснюється у будь-який час доби та у присутності споживача (суміжного суб`єкта природного газу) або його представника, крім випадків передбачених цим розділом.

Згідно з п. 5 гл. 5 р. III Кодексу ГРС, для належного виконання оператором ГРМ функцій щодо забезпечення гарантованого рівня надійності, безпеки, якості та величини тиску газу, запобігання можливим витокам газу та недопущення аварійних ситуацій споживач зобов`язаний забезпечити доступ на власні об`єкти представникам оператора ГРМ за їх службовими посвідченнями для виконання службових обов`язків, в тому числі і для перевірки, повірки та/або експертизи комерційного вузла обліку (лічильника газу), а також перевірки показань лічильників газу.

Відповідно до п. 6 гл. 6 розділу X Кодексу ГРС, у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Позивач за первісним позовом, на виконання вимог п. 6 параграфу 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494, 30.03.2020 листом №19 направив АТ «КИЇВОБЛГАЗ» повідомлення про необхідність опломбування вхідної засувки в закритому положенні вузла обліку газу за адресою: м. Українка, вул. Промислова. 15, у зв`язку із виходом з ладу лічильника газу. Лист був прийнятий, що підтверджується відміткою вхідної документації відповідача за первісним позовом (копія знаходиться в матеріалах справи).

Також, позивачем за первісним позовом, 30.03.2020 була подана Заява щодо направлення представника АТ «КИЇВОБЛГАЗ» для розпломбування вузлу обліку газу за адресою: м. Українка, вул. Промислова. 15 в зв`язку з виявлення виходу з ладу лічильника газу. Зазначена заява була прийнята, що підтверджується відміткою вхідної документації відповідача за первісним позовом (копію додано до позовної заяви).

30.03.2020 представниками відповідача за первісним позовом на підставі письмової заявки позивача за первісним позовом щодо припинення газопостачання, було припинено газопостачання, відключено лічильник обліку газу та встановлено пломбу №К22938749. Про що представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» було складено Акт про відключення об`єкту (газових приладів) (копія знаходиться в матеріалах справи).

Під час встановлення вищезазначеної пломби, представниками відповідача за первісним позовом був оглянутий лічильник обліку газу та встановлено можливе пошкодження засобу вимірювальної техніки (надалі за текстом - ЗВТ ) або роботу вузла обліку природного газу (надалі за текстом - ВОГ) в позаштатному режимі. Представниками відповідача за первісним позовом було складено Акт перевірки стану комерційного ВОГ від 30.03.2020 (копія знаходиться в матеріалах справи).

Положеннями глави 5 розділу XI Кодексу ГРС визначено порядок оформлення акту про порушення. Зокрема п. п. 1-5 визначають, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача / несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.

У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

У разі відмови споживача (несанкціонованого споживача) від підписання акта про порушення він вважається дійсним, якщо його підписали: або більше одного представника Оператора ГРМ, а відмова споживача (несанкціонованого споживача) від підпису акта про порушення підтверджується відеозйомкою; або представник Оператора ГРМ та одна незаінтересована особа (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення цієї особи.

Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

Представниками відповідача за первісним позовом було складено Акт про порушення №2441 від 30.03.2020 в якому визначено, що представниками відповідача за первісним позовом була проведена перевірка та встановлено пошкодження засобу вимірювальної техніки (надалі за текстом - ЗВТ) або роботу вузла обліку природного газу (надалі за текстом ВОГ) в позаштатному режимі (копія знаходиться в матеріалах справи). На акті міститься підпис споживача.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи все вищенаведене у сукупності, суд встановив, що акт про порушення № №2441 від 30.03.2020 є допустимим доказом на підтвердження зафіксованого порушення.

Відповідно до положень пункту 1 глави 11 розділу X Кодексу ГРС, якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) ініційована позачергова чи експертна повірка комерційного ВОГ чи його складових, сторони мають виходити з вимог цієї глави.

Згідно з положеннями пункту 4 глави 11 розділу X Кодексу ГРС, якщо позачергова чи експертна повірка комерційного ВОГ чи його складових буде здійснюватися не на місці монтажу комерційного ВОГ, оператор ГРМ має забезпечити зняття власних охоронних пломб (що відображується в акті), а власник комерційного ВОГ, крім побутового споживача, забезпечує тимчасове припинення газопостачання та зняття відповідного ЗВТ.

Після зняття ЗВТ в присутності сторін ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою оператора ГРМ з унікальним номером та за бажанням пломбою спожива (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ на позачергову чи експертну повірку (по одному екземпляру для кожної сторони), в якому чітко зазначає: - найменування та адресу спеціально уповноваженого органу, де буде проводитись позачергова або експертна повірка ЗВТ; - сторону, яка відповідає за доставку ЗВТ до спеціального уповноваженого органу.

Як було встановлено судом вище, 30.03.2020 представниками відповідача за первісним позовом на підставі письмової заявки позивача за первісним позовом щодо припинення газопостачання, було припинено газопостачання, відключено лічильник обліку газу та встановлено пломбу №К22938749. Про що представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» було складено Акт про відключення об`єкту (газових приладів) (копія знаходиться в матеріалах справи).

01.04.2020 представниками відповідача за первісним позовом проведено розпломбування лічильника та коректора для здійснення позачергової перевірки та ремонту про що складений Акт перевірки технічного стану комерційного ВОГ від 01.04.2020р. (копія знаходиться в матеріалах справи).

Представниками відповідача за первісним позовом також наданий акт про усунення порушення в якому визначено, що порушення усунуте шляхом запакетування лічильника та опломбування пломбою № для здійснення позачергової повірки (копія знаходиться в матеріалах справи).

Відповідачем за первісним позовом складений Протокол про направлення ЗВТ на позачергову повірку від 01.04.2020 (копія знаходиться в матеріалах справи).

15.04.2020, за результатами проведення позачергової повірки лічильника газу заводський № 13939, ДП «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОПЇ, СЕРТИФІКАЦІЇ ТА ЗАХИСТУПРАВ СПОЖИВАЧА» (ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ») було складено Довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-2-6/047, в зв`язку з тим, що похибка лічильника перевищує максимально допустимі значення. При цьому, у протоколі повірки № 097 зазначено, що лічильник газу заводський № 13939 перевірено на герметичність та на ізоляцію. При цьому, судом встановлено, що зауважень щодо пошкодження цілісності лічильника, або щодо пошкодження пломб та несанкціонованого втручання в роботу досліджуваного лічильника протокол позачергової повірки не містить.

Згідно з п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС (в редакції на момент виявлення порушення), акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

При цьому, з 30.07.2020 діє нова редакція зазначеного пункту кодексу, відповідно до якої, Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

09.09.2020 Комісія з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «КИЇВОБЛГАЗ» розглянула Акт про порушення вимог Кодексу №2441 від 30.03.2020.

Отже, з урахуванням дати вступу в дію нової норми закону щодо обов`язку комісії провести засідання з розгляду акта про порушення не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»), а саме: 30.07.2020, а також, дати проведення комісією засідання 09.09.2020, господарський суд встановив, що зазначене засідання проведено в межах строків встановлених нормами законодавства, чинних на момент спірних правовідносин.

Судом встановлено, що позивач за первісним позовом був повідомлений про місце та час проведення Комісії Викликом №81001 Сп-8028-0820 від 14.08.2020р., який був отриманий останнім 08.09.2020р., що підтверджується штампом реєстрації вхідної кореспонденції ТОВ «ВТФ «ЕКМІ».

Відповідно до п. п. 10-11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.

Слід зазначити, що відповідач під час проведення комісії був присутній, що не заперечувалось його представником в судових засіданнях, разом із тим, у спірному протоколі останнім було наведено заперечення щодо непогодження з актом-розрахунком.

За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

09.09.2020 Комісією з розгляду актів про порушення вимог Кодексу було прийнято рішення про задоволення Акту про порушення №2441 від 30.03.2020 та нарахування вартості необлікованого обсягу природного газу за період з 01.03.2020 по 30.03.2020. Зазначене рішення закріплено у Протоколі №69 від 09.09.2020. Відповідачем за первісним позовом був наданий позивачу за первісним позовом Акт - розрахунок від 09.09.2020, відповідно до якого останньому було донараховано 13 215,45 м.куб. газу на суму 73 068,09 грн.

Одночасно, відповідно до п. 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.

В свою чергу, Протоколом визначені голова та члени комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу в наступному складі: старший майстер служби експлуатації систем газопостачання Васильківського відділення АЇ «КИЇВОБЛГАЗ» Кудь С.Є., менеджер з продажу відділу продажів АТ «КИЇВОБЛГАЗ» Ужвак С.А., секретар комісії - фахівець (з продажів) 1 категорії відділу з продажів Хмельник В.І., менеджер з продажу відділу продажів АТ «КИЇВОБЛГАЗ» Михальов О.Є., фахівець (з балансування) 1 категорії відділу комерційного балансування АТ «КИЇВОБЛГАЗ» Михальова А.В., документознавець канцелярського відділу та архіву АТ «КИЇВОБЛГАЗ» Ленда М.В.

Отже, позивач за первісним позовом, стверджує, що склад комісії не відповідає вимогам Кодексу газорозподільних систем, оскільки із складу шести чоловік даної комісії до інженерно-технічного персоналу відноситься лише старший майстер служби експлуатації систем газопостачання та фахівець з балансування, юристи взагалі відсутні (копія Протоколу №69 від 09.09.2020р. міститься в матеріалах справи).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Дослідивши вищенаведені докази та норми чинного законодавства України на момент виникнення спірних правовідносин у сукупності, господарський суд встановив, що склад комісії, який 09.09.2020 прийняв спірне рішення щодо про задоволення Акту про порушення №2441 від 30.03.2020 та нарахування вартості необлікованого обсягу природного газу за період з 01.03.2020 по 30.03.2020 у сумі 73 068,09 грн., не відповідав вимогам п. 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС.

При цьому, судом враховані усні твердження представника відповідача за первісним позовом, що один із співробітників відповідача за первісним позовом, який входив до складу комісії, має юридичну освіту. Разом із тим, господарський суд відхиляє зазначене твердження в якості належного та допустимого доказу наявності у складі комісії юриста, оскільки зазначене твердження не підтверджено жодними документами, долученими до матеріалів справи. Також, суд звертає увагу, на те, що наявність у члена комісії профільної юридичної освіти (але доказів не долучено до матеріалів справи), не невілює факту відсутності у зазначеному складі комісії юриста, який безпосередньо працює на зазначеній посаді у відповідача за первісним позовом.

Відтак, господарський суд встановив, що рішення Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, викладене у Протоколі №69 від 09.09.2020, прийняте особами, які не мали повноважень на прийняття такого рішення.

При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

09.09.2020 Акціонерним товариством Київоблгаз було складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості за період з 01.03.2020 07:00 по 30.03.2020 10:50, об`єм газу 13 215,45 м.куб. на суму 73 068,09 грн., який був розрахований відповідно до п.п. 1. п.4 глави 4 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання - перерахунок проводиться за період виходу з ладу (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного повіреного ЗВТ.

Разом із тим, господарський суд не погоджується із проведеним відповідачем за первісним позовом розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 6 гл. 6 розділу X Кодексу ГРС, у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Згідно з підпунктами 2, 3, 4 пункту 1 глави 9 розділу IX Кодексу газорозподільних систем, суміжні Суб`єкти ринку природного газу, зокрема, оператор ГРМ та споживач,під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ і його складових, у тому числі, в разі позаштатної ситуації, мають право здійснювати з дотриманням вимог Кодексу ГРС перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо, серед іншого, працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема, загальної похибки вимірювання; відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

Відповідно до пункту 5.9 Правил обліку природного газу, під час його транспортування газорозподільними мережами, постачання та споживання, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України 27,12.2005 №618. в редакції наказу від 20.09.2013 № 683, власник комерційного вузла обліку газу відповідає за технічний стан комерційного вузла обліку газу та порушення правил його експлуатації, а також за використання ЗВТ з вичерпаним терміном повірки. У разі виявлення на комерційних вузлах обліку газу несправності ЗВТ, витоків газу з імпульсних ліній диференційних манометрів, пошкодження пломб або захисних елементів та інше власник комерційного вузла обліку газу має терміново проінформувати про це іншу сторону договору і, за необхідності, вжити заходів для забезпечення функціонування комерційного вузла обліку газу в робочому стані.

Відповідно до розділу XI глави 4 пункту 8 Кодексу газорозподільних систем, у разі своєчасного (до виявлення порушення представником оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем оператора ГРМ Про пошкодження ЗВТ/лічильника газу або пломби (крім її відсутності) та за умови відсутності пошкодження пломби з прихованими заходами чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу процедура, передбачена цією главою, не застосовується (крім періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку).

Позивач за первісним позовом, на виконання вимог п. 6 параграфу 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494, 30.03.2020 листом №19 направив АТ «КИЇВОБЛГАЗ» повідомлення про необхідність опломбування вхідної засувки в закритому положенні вузла обліку газу за адресою: м. Українка, вул. Промислова. 15, у зв`язку з виявленням виходу з ладу лічильника газу. Лист був прийнятий, що підтверджується відміткою вхідної документації відповідача за первісним позовом (копія знаходиться в матеріалах справи).

30.03.2020 представниками відповідача за первісним позовом на підставі письмової заявки позивача за первісним позовом щодо припинення газопостачання, було припинено газопостачання, відключено лічильник обліку газу та встановлено пломбу №К22938749. Про що представниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ» було складено Акт про відключення об`єкту (газових приладів) (копія знаходиться в матеріалах справи).

Під час встановлення вищезазначеної пломби, представниками відповідача за первісним позовом був оглянутий лічильник обліку газу та встановлено можливе пошкодження засобу вимірювальної техніки (надалі за текстом - ЗВТ ) або роботу вузла обліку природного газу (надалі за текстом - ВОГ) в позаштатному режимі. Представниками відповідача за первісним позовом було складено Акт перевірки стану комерційного ВОГ від 30.03.2020 (копія знаходиться в матеріалах справи).

Представниками відповідача за первісним позовом було складено Акт про порушення №2441 від 30.03.2020 в якому визначено, що представниками відповідача за первісним позовом була проведена перевірка та встановлено пошкодження засобу вимірювальної техніки (надалі за текстом - ЗВТ) або роботу вузла обліку природного газу (надалі за текстом ВОГ) в позаштатному режимі (копія знаходиться в матеріалах справи). На акті міститься підпис споживача.

Отже, господарський суд встановив, що оформленню відповідачем за первісним позовом акта № 10000086, передувало повідомлення позивачем за первісним позовом про вихід з ладу лічильника газу (роботу в позаштатному режимі) та вжиття позивачем за первісним позовом всіх належних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язань згідно з умовами договору, при цьому, з протоколу повірки № 097 лічильника газу № 13939 не вбачається ані пошкоджень пломб з прихованими заходами, ані несанкціонного втручання в роботу досліджуваного лічильника, у зв`язку із чим, до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення абзацу1 пункту 8 глави XI Кодексу газорозподільних систем.

При цьому, доводи відповідача за первісним позовом про те, що таке порушення, як «позаштатний режим» не відноситься до порушень, в розумнінні вищенаведеного пункту, спростовується позицією Верховного суду, викладеною в ухвалі від 14.07.2020 у справі № 915/1907/18.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи все вищенаведене у сукупності, суд встановив, що первісні позовні вимоги стосовно визнання протиправним та скасування рішення АТ ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ, яке оформлене протоколом засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020 є нормативно обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають повному задоволенню.

Щодо зустрічних позовних вимог, господарський суд встановив наступне.

Як вбачається із матеріалів справи зустрічний позов ґрунтується на тому, що рішенням комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу та нарахування вартості не облікованого обсягу природного газу було задоволено акт про порушення №2441 від 30.03.2020 року і тим самим підтверджено факт вчинення відповідачем за зустрічним позовом порушення, що в подальшому слугувало підставою для складення акту-розрахунку від 09.09.2020, згідно якого здійснено донарахування об`ємів природного газу в обсязі 13 215,45 тис.м.куб. на суму 73 068,09 грн. у зв`язку із пошкодженням ЗВТ або роботою комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі за період з 01.03.2020 по 30.03.2020.

Частиною 1 статті 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.76 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оскільки судом визнано рішення АТ ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ, яке оформлене протоколом засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020, протиправним та скасовано, тому, враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що в задоволенні зустрічного позову слід відмовити за безпідставністю.

Надаючи оцінку доводам всіх учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі Руїс Торіха проти Іспанії). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі Проніна проти України, в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини Серявін та інші проти України (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. ) від 9 грудня 1994 року, серія A, 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen . ), 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії (Hirvisaari v. ), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, приймаючи до уваги висновки суду про повне задоволення первісних позовних вимог з відповідача за первісним позовом підлягає стягненню судовий збір у сумі 2 102,00 грн.

Крім того, позивачем заявлено до стягнення з відповідача витрати на послуги адвоката в сумі 12 000,00 грн., в тому числі 4000 грн. в якості гонорару успіху.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу позивачем представлено до матеріалів справи копії: - договору про надання правової допомоги № 1-11/20/150 від 09.11.2020; - свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю; - акту приймання-передачі наданих послуг від 11.01.2021; додаткової угоди до договору від 11.12.2020; платіжні доручення: № 320 від 04.02.2021 на суму 1500,00 грн., № 3625 від 15.12.2020 на суму 1500,00 грн.,№ 3626 від 15.12.2020 на суму 2000,00 грн., - додатку № 1 до договору від 07.03.2019; - - актів про надання правничої допомоги від 02.04.2019, 14.06.2019, 24.07.2019, 19.08.2019, 04.09.2019, 02.10.2019, 17.10.2019; а також копію платіжного доручення № 225 від 02.04.2019 на суму 6 000,00 грн. А також, оригінал ордеру № КС 728503;

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу

Згідно зі ст. 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно з ст. 126 Господарського процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідач за первісним позовом заперечує проти заявленого позивачем за первісним позовом розміру адвокатських витрат, посилаючись на їх необґрунтованість та недоведеність, у зв`язку із цим просить суд відмовити в їх задоволенні.

Згідно приписів ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний розподілити судові витрати за наслідками розгляду господарського спору пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Одночасно, враховуючи вищевикладене у сукупності, виходячи з приписів чинного господарського процесуального законодавства стосовно необхідності розподілу судових витрат пропорційно задоволених вимог, з урахуванням повного задоволення первісних позовних вимог, господарський суд встановив, що обґрунтованим розміром адвокатських витрат, що підлягає до стягнення з відповідача є 8 000,00 грн.

Щодо заяви в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в якості гонорару успіху, господарський суд встановив наступне.

Відповідно до п. 1.4 договору про надання правової допомоги від 09.11.2020, сторони передбачили, що адвокат за цим договором надає професійну правничу допомогу на платній основі. Клієнт сплачує гонорар успіху в розмірі 4 000,00 грн.

Оскільки договором було передбачено розмір гонорару успіху у сумі 4 000,00 грн., а також, беручи до уваги повне задоволення первісних позовних вимог, тому господарський суд встановив, що обґрунтованим розміром гонорару успіху адвоката який підлягає до стягнення з відповідача за первісним позовом у сумі є 4 000,00 грн.

Також, судом враховано позицію Великої палати Верховного Суду, викладену у постанові від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18, яка визначає, що відповідна сума, обумовлена сторонами до сплати у твердому розмірі під відкладальною умовою, є складовою частиною гонорару адвоката, тож належить до судових витрат.

З урахуванням вищенаведеного та, враховуючи наявні в матеріалах справи докази фактичного понесення позивачем витрат на послуги адвоката у сумі 8 000,00 грн., господарський суд встановив, що загальний розмір витрат на послуги адвоката, який підлягає до стягнення з відповідача, складає 12 000,00 грн.

Судовий збір за зустрічним позвом, у зв`язку із відмовою в його задоволенні, залишається за позивачем за зустрічним позовом.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Первісні позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Акціонерного товариства ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ, яке оформлене протоколом засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 69 від 09.09.2020.

3. Стягнути з Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Київоблгаз (місцезнаходження: 08150, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка, б, 178; код ЄДРПОУ 20578072) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧО-ТОРГІВЕЛЬНА ФІРМА ЕКМІ (юридична адреса: 08720, Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, вул. Промислова, буд. 5; поштова адреса: 08720, Київська обл., Обухівський р-н, м. Українка, а/с 62; код ЄДРПОУ 20007642) 2 102,00 грн. судового збору та 12 000,00 грн. адвокатських витрат.

4. В задоволенні зустрічних позовних вимог відмовити.

5. Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Згідно ч.1 ст.256 та п.п.17.5 пункту 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено та підписано 15.02.2021.

Суддя Л.В. Сокуренко