Господарський суд
Житомирської області
_______________________________________
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" січня 2021 р. м. Житомир Справа № 906/1078/20

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Кудряшової Ю.В.

секретар судового засідання: Сенькіна Л.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Ярош В.В. - адвокат, ордер серії АМ №1004767 від 03.09.2020;

від відповідача-1: не прибув;

від відповідача-2: не прибув;

від відповідача-3: не прибув.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бузок-9"

до 1) Головного управління Національної поліції України в Житомирській області

2) Житомирської міської ради

3) Виконавчого комітету Житомирської міської ради

про стягнення 18827,24 грн.

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з Головного управління Національної поліції України в Житомирській області 18827,24 грн. заборгованості зі сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна за період з 01.10.2016 по 01.09.2020.

В ході розгляду справи 06.10.2020 до суду надійшла заява позивача за вх. № 02-44/1591/20 про зміну підстави позову та залучення співвідповідачів. В якій вказано, що позивач вважає за необхідне змінити підставу свого позову, виключивши з неї обставини наявності у ГУНП в Житомирській області зобов`язання сплачувати внески на утримання та ремонт спільного майна, зазначивши про наявність таких обставин лише щодо Житомирської міської ради. Оскільки Житомирська міська рада не має власних рахунків та не є розпорядником коштів, а від її імені у відповідності до ст.ст. 28, 29, 51, 52 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" усі правомочності власника майна і розпорядника коштів здійснює Виконавчий комітет Житомирської міської ради, тому позивач вважає, що до участі у справі необхідно залучити співвідповідачем також і його. Згідно вказаної заяви позивач просить: прийняти заяву до розгляду та задовольнити її; залучити до участі у справі співвідповідачами Житомирську міську раду та Виконавчий комітет Житомирської міської ради.

Господарським судом ухвалою від 20.10.2020 прийнято до розгляду заяву позивача за вх. № 02-44/1591/20 від 06.10.2020 в частині зміни підстави позову; залучено до участі у справі №906/1078/20 співвідповідача - Житомирську міську раду, виключивши вказану юридичну особу зі складу третіх осіб; залучено до участі у справі №906/1078/20 співвідповідача - Виконавчий комітет Житомирської міської ради; продовжено строк проведення підготовчого провадження.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.

Відповідачі в судове засідання належним чином уповноважених представників не направили, хоч про час та місце розгляду справи повідомлялись вчасно та належним чином, а саме: представник відповідача-1 повідомлений під розписку про дату наступного судового засідання (а.с. 124), представник відповідачів-2 та -3 особисто під розписку отримав копію ухвали від 22.12.2020.

Також слід відзначити, що в матеріалах справи міститься відзив відповідача-1, згідно з яким останній не визнає позовні вимоги, оскільки між позивачем та ГУ Національної поліції України в Житомирській області не укладено будь-яких договорів щодо сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна. Водночас, відповідач-1 відзначав, що вимога щодо сплати внесків за період з 01.10.2016 по 01.10.2017 не підлягає задоволенню внаслідок спливу строку позовної давності.

Крім цього 16.11.2020 на електронну пошту суду надійшов відзив Житомирської міської ради, відповідно до якого відповідач-2 зазначив, що відсутні бюджетні асигнування у міській цільовій програмі на такі видатки. А також просив застосувати строк позовної давності щодо вимог про стягнення внесків на утримання та ремонт спільного майна.

Заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, ОСББ Бузок-9 створено 06.06.2016, яке є власником і управителем житлового багатоквартирного будинку № 9 по вул. Київська у м. Житомирі.

Будинок перебуває в управлінні ОСББ Бузок-9 з 30.09.2016 р. відповідно акта приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс (а.с. 17-18).

Територіальна громада м. Житомира в особі Житомирської міської раді є власником нежитлового приміщення у будинку № 9 по вул. Київська у мі Житомирі загальною площею 92,2 кв.м, яке є складовою приміщення площею 129 кв.м відповідно до свідоцтва про право власності на приміщення від 17.04.2001 (а.с. 19).

Також слід відзначити, що Головне управління Національної поліції України в Житомирській області є орендарем нежитлового приміщення по вул. Київській, 9 в м. Житомирі, загальною площею 92,2 кв. м згідно договорів оренди нерухомого майна №90 від 29.11.2017 (а.с. 36-38), №191 від 30.05.2018 (а.с. 39-41), №359 від 03.07.2019 (а.с. 42-44).

Рішеннями загальних зборів співвласників ОСББ Бузок-9:

- від 23.10.2016 (а.с. 20-23), оформленим протоколом № 3, встановлено розмір внеску на утримання будинку Об`єднання - 3, 00 грн. за 1 кв. м., який застосовувався з 01.10.2016;

- від 03.08.201 (а.с. 24), оформленим протоколом № 4, збільшено розмір внеску на утримання будинку Об`єднання до 3, 20 грн. за 1 кв. м., який застосовувався з 01.08.2017. Даний тариф для нежитлового приміщення у будинку № 9 по вул. Київська у мі Житомирі загальною площею 92,2 кв.м почав нараховуватися з 01.09.2017.;

- від 15.12.2018 (а.с. 25-29), оформленим протоколом № 6, збільшено розмір внеску на утримань будинку Об`єднання до 6,00 грн. за 1 кв. м., який застосовується з 01.01.2019 і до цього часу.

В ході розгляду справи позивач посилався на те, що нежитлове приміщення загальною площею 92,2 кв.м., що розташоване за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 9 належить Житомирській міській раді, яка зобов`язана сплачувати внески на утримання та ремонт спільного майна, оскільки у договорах оренди нерухомого майна №90 від 29.11.2017, №191 від 30.05.2018, №359 від 03.07.2019 не передбачено обов`язку орендаря (ГУНП в Житомирській області) на здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком.

Проте, як зазначив позивач, відповідач вказаного обов`язку не виконує, і не сплачує внески на утримання та ремонт спільного майна, як власник нежилого приміщення площею 92,2 кв. м, у зв`язку з чим за ним утворилась відповідна заборгованість в сумі 18827,24 грн.

З огляду на викладене, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бузок-9" звернулося до суду з даним позовом.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих і нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Згідно ст. 1 цього Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Частиною 1 ст. 385 ЦК України передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Як зазначено вище та встановлено п. 2.1. розділу II Статуту позивача, метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом.

Згідно зі статтею 23 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Судом встановлено, що рішеннями загальних зборів співвласників ОСББ Бузок-9 від 23.10.2016 (а.с. 20-23), оформленим протоколом № 3, від 03.08.201 (а.с. 24), оформленим протоколом № 4, від 15.12.2018 (а.с. 25-29), оформленим протоколом № 6 встановлено розмір внеску на утримання будинку Об`єднання у відповідних розмірах 3,00 грн., 3,20 грн. та 6,00 грн. за 1 кв.м.

Згідно ст. 15 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", співвласник зобов`язаний, зокрема виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; забезпечувати збереження приміщень, брати участь у проведенні їх реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Статтею 17 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів.

Згідно зі ст. 20 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

З аналізу наведених положень Цивільного кодексу України та Закону в їх системному взаємозв`язку суд вбачає, що кожний власник квартири (нежитлового приміщення) у багатоквартирному будинку є одночасно співвласником спільного майна такого будинку, зокрема, приміщень загального користування та прибудинкової території.

Обов`язок утримання зазначеного майна виникає у співвласників багатоквартирного будинку безпосередньо з актів цивільного законодавства, зокрема, статті 322 Цивільного кодексу України та частини 2 статті 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

При цьому витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку та інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом, входять до складу витрат на управління багатоквартирним будинком та, за загальним правилом, розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належної їм квартири (нежитлового приміщення) та спільного майна, а також членства в ОСББ.

Як зазначалося раніше, власником нежитлового приміщення в будинку №9 по вул. Київська, 9 в місті Житомирі є Житомирська міська рада.

Між орендарем ГУНП в Житомирській області та ОСББ "Бузок-9" договори щодо сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна не укладено, що унеможливлює стягнення таких витрат з відповідача-1.

Тому в позові щодо вимог до відповідача-1 Головного управління Національної поліції України в Житомирській області суд відмовляє.

Натомість пред`явлення позовних вимог до відповідачів Житомирської міської ради, як до власника приміщень, та Виконавчого комітету Житомирської міської ради, як до розпорядника коштів Житомирської міської ради, вважає правомірним. Аналогічної позиції притримується Верховний Суд в постанові від 02.09.2020 у справі №906/884/19 (п. 18-19).

Щодо клопотань про застосування строку позовної давності суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 260 ЦК України позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановлених статтями 253 - 255 цього Кодексу.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України).

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України).

Приписами ст. 257 ЦК України унормовано, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

При перевірці нарахувань заборгованості зі сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна, судом встановлено наступне:

- у період з 01.10.2016 по 01.08.2017 розмір щомісячного внеску становив - 276,60 грн.;

- у період з 01.09.2017 по 31.12.2018 розмір щомісячного внеску становив - 295,04 грн.;

- у період з 01.01.2019 по 01.09.2020 розмір щомісячного внеску становив - 553,20 грн.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 03.09.2020.

Отже заборгованість в сумі 3337,28 грн. є такою, що нарахована в період з 01.10.2016 по 01.10.2017 (276,60 грн. х 11 міс. + 295,04 грн.), тобто за межами строку позовної давності.

Отже враховуючи вимоги ст. 258 ЦК України, суд приходить до висновку, що останнім пропущено строк позовної давності для звернення до суду з позовною вимогою щодо стягнення з відповідача заборгованості в сумі 3337,28 грн., тому відмовляє в її задоволенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідачі не подали до суду достатніх доказів на спростування позовних вимог, в тому числі доказів проведення розрахунків в повному обсязі (платіжні доручення, виписки банківських установ щодо руху коштів, квитанції до прибуткових касових ордерів, тощо).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення 15489,96 грн. заборгованості з сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна обґрунтовані, заявлені у відповідності до вимог чинного законодавства, підтверджуються належними доказами, які є в матеріалах справи, та підлягають задоволенню. В іншій частині позову суд відмовляє.

Судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно сумі задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Житомирської міської ради (10014, м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 4/2, ід. код 13576954) в особі Виконавчого комітету Житомирської міської ради (10014, м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 4/2, ід. код 04053625)

- на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бузок-9" (10014, м. Житомир, вул. Київська, 9, ід. код 40540954) 15489,96 грн. заборгованості з сплати внесків на утримання та ремонт спільного майна, а також 1729,40 грн. сплаченого судового збору.

3. В решті позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 09.02.21

Суддя Кудряшова Ю.В.

Віддрукувати:

1 - в справу;

2 - позивачу (рек.)

3, 4, 5 - відповідачам (рек.)