УХВАЛА

м. Київ

01.02.2021Справа № 910/15354/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горізонт" та Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський банк розвитку"

третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

про визнання Договору недійсним.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Горізонт» та Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський банк розвитку» про визнання Договору недійсним.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що укладений між відповідачами Договір про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги № 148 від 30.10.2019 є недійсним, оскільки на момент укладення Договору, зобов`язання за Кредитним договором № KKPOSKD.991040.033 від 07.11.2013, було виконано позивачем, а також у зв`язку з недотриманням передбаченого сторонами нотаріального посвідчення договору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 16.11.2020.

У судове засідання 16.11.2020 представник позивача з`явився, представники відповідачів не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 14.12.2020, яку занесено до протоколу судового засідання.

02.12.2020 представником позивача подано клопотання про витребування доказів та клопотання про поновлення строку.

03.12.2020 представником позивача подано клопотання про витребування доказів та клопотання про поновлення строку.

08.12.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Акціонерного товариства "Українська залізниця" надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 14.12.2020 в режимі відеоконференції. Забезпечення проведення відеоконференції заявник просить доручити Краснолиманському міському суду Донецької області.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2020 у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Українська залізниця" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

14.12.2020 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, клопотання про витребування доказів та клопотання про поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів.

У судове засідання 14.12.2020 представник позивача з`явився подав клопотання про долучення документів до матеріалів справи, заявлене 11.12.2020 клопотання про витребування доказів, підтримав частково, представники відповідачів не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 продовжити строк підготовчого провадження у справі № 910/15354/20 на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 13.01.2021, витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горізонт" та Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський банк розвитку" належним чином засвідчену копію Додатку № 1 до Договору № 148 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги від 30.10.2019.

16.12.2020 представником відповідача 2 подано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

12.01.2021 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи та заяву про зменшення розміру позовних вимог.

13.01.2021 представником Фонду гарантування вкладів фізичних осіб подано клопотання про залучення останнього до участі у справі в якості третьої особи.

У судове засідання 13.01.2021 представники позивача та відповідача 1 з`явились, представник відповідача 2 не з`явився.

Також у судове засідання з`явився представник Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Розглянувши подане представником відповідача клопотання про залучення до участі у справі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в якості третьої особи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача 1, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин 1-3 ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Враховуючи предмет та підстави позову, судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справі Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів, яку занесено до протоколу судового засідання.

За наслідками судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 01.02.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

15.01.2021 представником позивача подано клопотання про залучення документів до матеріалів справи.

15.01.2021 представником відповідача 1 подано відзив на позовну заяву, який судом до уваги не приймається та залишається без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч. ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України).

Частиною 8 ст. 165 ГПК України унормовано, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.10.2020 судом встановлено відповідачам строк - протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі - для подання суду відзиву на позовну заяву.

З наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 570 вбачається, що ухвала Господарського суду міста Києві від 12.10.2020 була отримана відповідачем 1 - 19.10.2020.

Відтак, кінцевим строком для подання відповідачем відзиву на позовну заяву є 03.11.2020 включно, натомість відзив направлено представником відповідача засобами поштового зв`язку 06.01.2021, тобто з пропуском встановленого строку.

При цьому, суд враховує, що будь-яких клопотань як про продовження процесуальних строків, так і про поновлення строку на подання відзиву, із обґрунтуванням неможливості його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від нього, матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Частиною 4 ст. 13 ГПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Також, дослідивши подану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд дійшов висновку про те, що означена заява позивача не підлягає прийняттю до розгляду та підлягає поверненню позивачу, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 46 ГПК України унормовано, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Водночас, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

В свою чергу, згідно позовної заяви позивачем заявлено вимогу про визнання Договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги № 148 від 30.10.2019 недійсним, яка є немайновою вимогою, а отже не бути збільшена або зменшена.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі N 925/185/19, від 23.01.2020 у справі N 925/186/19, від 09.07.2020 у справі N922/404/19, від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Таким чином, подана позивачем заява про зменшення розміру позовних вимог, за своєю суттю є заявою про зміну предмету позову.

Згідно з частиною 3 ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Водночас, частиною 5 ст. 46 ГПК України визначено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Судом встановлено, що до заяви позивача про зміну предмету позову, не додано доказів направлення копії зазначеної заяви іншим учасникам справи.

З огляду на викладене, заява позивача про зміну предмету позову не може бути прийнята судом до розгляду та підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ч. 5 ст. 46, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" про зміну предмету позову повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя О.А. Грєхова