ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

02.02.2021 м.Дніпро Справа № 908/3392/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі

головуючого судді: Мороза В.Ф. (доповідач),

розглянувши апеляційну скаргу

Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Господарського суду Запорізької області від 30.01.2020 (суддя Юлдашев О.О.)

у справі №908/3392/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Трейдхолдинг", м.Запоріжжя

до відповідача - 1: Державної фіскальної служби України, м.Київ

відповідача - 2: Головного управління ДФС у м.Києві, м.Київ

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії

в межах справи

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Трейдхолдинг"

розпорядник майна - Пономаренко А.О.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Трейдхолдинг" звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у м.Києві про визнання протиправними дій та скасування рішення Державної фіскальної служби України та зобов`язання останнього зареєструвати податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «Трейдхолдинг" в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх фактичного подання вчинити дії.

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 30.01.2020 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України, які полягають у зупиненні реєстрації податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД "Трейдхолдинг" від 08.10.2018 № 431, від 05.10.2018 № 433, від 09.10.2018 № 444, від 12.10.2018 № 445, від 09.07.2019 №№696,697,698,699,700,701,702, від 12.07.2019 №703, від 16.07.2019 №704,705,708 від 24.07.2019 №706, від 21.07.2019 №707, від 23.07.2019 №709, 710, 711, від 31.07.2019 №712,713.

Зобов`язано Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД "Трейдхолдинг" від 08.10.2018 № 431, від 05.10.2018 № 433, від 09.10.2018 № 444, від 12.10.2018 № 445, від 09.07.2019 №№696,697,698,699,700,701,702, від 12.07.2019 №703, від 16.07.2019 №704,705,708 від 24.07.2019 №706, від 21.07.2019 №707, від 23.07.2019 №709, 710, 711, від 31.07.2019 №712,713.в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх фактичного подання.

Визнано протиправним та скасовано рішення Державної фіскальної служби України про включення ТОВ "ТД "Трейдхолдинг" до критеріїв ризиковості платника податку та скасовано дане рішення.

Головним управлінням ДПС у м.Києві подано апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Запорізької області від 30.01.2020 у справі №908/3392/19, згідно якої апелянт просить скасувати зазначене рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, Центральний апеляційний господарський суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на наступне.

Згідно п. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011р. (зі змінами та доповненнями).

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно підпункту 1 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно підпункту 4 пункту 2 ч. 2 ст. 4, ч. 4 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином судовий збір за подання даної апеляційної скарги підлягає сплаті у розмірі 5 763,00 грн. (3 842,0 х 150%).

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржником не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

До апеляційної скарги, апелянтом подано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі, в обґрунтування якого посилається на недостатність виділення коштів для сплати судового збору, оскільки за відсутності можливості даного оскарження Державний бюджет України може понести значних втрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені умови не поширюються на скаржника та виключають можливість відстрочення сплати судового збору, отже в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Запорізької області від 30.01.2020 у справі № 908/3392/19 слід відмовити.

Окрім того відповідно до частин 1, 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Отже, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 ГПК. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Апеляційна скарга на оскаржуване рішення, повний текст якого складено та підписано 03.02.2020, подана згідно і поштовим штампом 14.01.2021, тобто з пропуском процесуального строку для її подання, встановленого ч. 1 ст. 256 ГПК України.

Скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на звернення з апеляційною скаргою на рішення господарського суду Запорізької області від 30.01.2020. В обґрунтування поданого клопотання останній зазначає, вже звертався в межах строку на оскарження рішення суду з апеляційною скаргою. Проте ухвалою Центрального апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ГУ ДПС у м.Києві було повернуто. Враховуючи що апелянт своїми фактичними діями може підтвердити намір оскаржити судове рішення своєчасно, то пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження має бути визнано судом, як такий, що стався з поважних причин. При цьому нормами законодавства не визначено чітко строків на повторне звернення, зокрема з апеляційною скаргою.

Разом з тим суд апеляційної інстанції вважає, що скаржником не наведено належного обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За ст. 174 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 235, 258, ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Господарського суду Запорізької області від 30.01.2020 у справі №908/3392/19 залишити без руху.

Скаржнику у строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: подати до апеляційного суду належні докази сплати судового збору у сумі 5 763,00 грн. та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя В.Ф.Мороз