УХВАЛА

м. Київ

27.01.2021Справа № 908/991/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" (04070, м. Київ, вул. Ігорівська, 11-Б)

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Представники учасників судового процесу:

від позивача: не з`явились

від відповідача: Калниш В.Г.

ВСТАНОВИВ:

15.04.2020 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним рішення загальних зборів Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький Хлібозавод № 3", прийнятого 20.04.2017, про виключення зі складу учасників Товариства - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

15.04.2020 автоматизованою системою документообігу господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справу №908/991/20 передано на розгляд судді судді ОСОБА_5 .

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 22.04.2020 у справі № 908/991/20 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 06.05.2020 відкрито провадження у справі № 908/991/20 в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.05.2020.

В судовому засіданні 27.05.2020 оголошено перерву до 08.07.2020.

Ухвалою суду від 08.07.2020 продовжено строк судового розгляду справи № 908/991/20 на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-2019), розгляд підготовлено відкладено на 25.08.2020.

05.08.2020 від ОСОБА_2 надійшла заява (вх. 14971/08-08/20) про відмову від позову.

25.08.2020 від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. 16296/08-08/20) про приєднання до матеріалів справи доповнень і уточнень до позовної заяви.

В судовому засіданні 25.08.2020 представник відповідача просив суд вирішити питання щодо розгляду справи за правилами підсудності.

ОСОБА_1 заперечила проти направлення справи за підсудністю Господарського суду міста Києва, свої заперечення обґрунтувала ст. 29, 30 ГПК України та пояснила, що спір стосується акцій тому право вибору підсудності належить позивачу.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області № 908/991/20 від 25.08.2020 було передано Господарському суду міста Києва за виключною підсудністю.

07.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи № 908/991/20.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2020, матеріали справи № 908/991/20 передано на розгляд судді Андреїшиній І.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2020 прийнято справу № 908/991/20 до свого провадження та вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 04.11.2020.

21.10.2020 на електронну адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи після закінчення дії карантину, у зв`язку із загостренням перебігу хвороб та у зв`язку із продовженням дії карантину до 31.12.2020. Разом з тим, надійшли письмові пояснення, в яких позивач-1 не заперечує проти прийняття судом заяви позивача-2 про відмову від позову в своїй частині позовних вимог і не заперечує проти задоволення прохання, викладеного ним в даній заяві.

Також, 21.10.2020 на електронну адресу суду від ОСОБА_2 надійшло клопотання, відповідно до якої останній просить суд розглядати справу без його присутності та підтримує в повному обсязі заяву про відмову від позову. Крім того, від позивача-2 надійшли письмові пояснення.

23.10.2020 через відділ діловодства суду від позивачів надійшли клопотання та пояснення, аналогічні тим, що надійшли 21.10.2020 на електронну адресу суду.

02.11.2020 від відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника та про відкладення розгляду справи на пізнішу дату, у зв`язку з посиленням карантинних заходів, введених з метою запобігання поширення СОVID-19, беручи до уваги Наказ № 78 від 26.10.2020 "Про особливий режим роботи Господарського суду міста Києва", а також у зв`язку з можливістю примирення сторін.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 04.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2020 відкладено підготовче засідання на 25.11.2020.

16.11.2020 через відділ діловодства суду відповідачем подано заяву, в якій останній зазначив, що не заперечує проти відмови від позову ОСОБА_2 та не має жодних майнових чи не майнових претензій до нього, зокрема, щодо покладення будь-яких судових витрат та витрат професійну допомогу адвоката.

19.11.2020 через відділ діловодства суду Мацюк Іллівною подано клопотання, в якому просить розглянути заяву ОСОБА_2 про відмову від позовних вимог та у зв`язку з продовженням карантину просить перенести судове засідання на дату, після закінчення дії карантину - після 31 грудня 2020 року.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 25.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 прийнято відмову ОСОБА_2 від позову; закрито провадження у справі № 908/991/20 в частині позовних вимог ОСОБА_2 до Товариства додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним Рішення Загальних Зборів Товариства з додатковою відповідальністю Запорізький Хлібозавод № 3", прийняте 20.04.2017 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 відкладено підготовче засідання на 16.12.2020.

11.12.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання від позивача-1, в якому останній просить зобов`язати відповідача надіслати ОСОБА_1 заяву про відкладення розгляду справи на пізнішу дату, із зазначенням в цій заяві іншої причини у вислові: «а також у зв`язку з можливістю примирення сторін», яку судом отримано 02.11.2020, про що було зазначено судом в ухвалі суду від 04.11.2020; запропонувати відповідачу в окремій заяві викласти свої умови «примирення сторін», які він мав на увазі, коли повідомляв про це суд 02.11.2020 та надіслати таку заяву до суду та позивачу-1; також відкласти судове засідання на іншу дату, після закінчення дії карантину, після 31 грудня 2020.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 , суд задовольнив його частково, зокрема, в частині відкладення, оскільки сторони вправі самостійно вести перемовини між собою, щодо мирного врегулювання спору поза межами суду. Також суд не вправі диктувати сторонам, як саме викладати свою позицію у заявах, які направляються до суду.

За приписами пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України, в редакції від 02.04.2020, із змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким пункт 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України викладено в такій редакції: « 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2020 відкладено судове засідання на 27.01.2021.

25.01.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи на строк після 28 лютого 2021 року.

Дослідивши клопотання, подане позивачем, суд вказує, що відповідно до пунктів 17, 17.1 та абзацу другого п. 17.15 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п. 18 цих Положень справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі.

Так, подана заява не містить відомостей, які вимагаються цим Кодексом, а саме підпису ЕЦП.

За таких обставин суд не розглядає заяви по суті справи та з процесуальних питань і докази, які подані не в паперовій формі або не підписані ЕЦП.

Позивач свого представника у засідання суду 27.01.2021 не забезпечив, про можливість розгляду справи за його відсутності суду не повідомляв, обґрунтованих причин неявки до суду не наводи, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Суд вважає за необхідне зазначити, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість позивача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його представника.

Крім того, суд вважає за необхідне також зазначити, що 9 грудня на черговому засіданні Кабінету Міністрів України було прийнято постанову щодо запровадження локдауну на всій території України з 8 по 24 січня включно.

Відповідно до ухваленого документа, з 8 до 24 січня 2021 року заборонятиметься робота кафе, ресторанів, барів (крім доставки та замовлень на винос), кінотеатрів, фітнес-клубів, спортивних залів, басейнів, театрів, а також ТРЦ (дозволятиметься торгівля продуктами харчування, ліками, ветпрепаратами, товарами особистої гігієни та побутовою хімією). На період дії посиленого карантину заборонятиметься відвідування закладів освіти, торгівля непродовольчими товарами, проведення будь-яких розважальних, спортивних або культурних масових заходів.

Водночас, продовжить працювати громадський транспорт.

Також Кабінет Міністрів на засіданні 9 грудня 2020 року продовжив карантин і режим надзвичайної ситуації до 28 лютого 2021 року.

Тобто, з 25 січня Україна повернулася до звичних обмежень, які триватимуть до 28 лютого 2021.

Отже, на території України відсуне обмеження пасажирських перевезень, руху залізничного транспорту, міжміського автобусного перевезення, однак позивачем не було забезпечено явку представника у судове засідання 27.01.2021.

Разом з тим, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Матеріали справи свідчать, що позивач не з`явився у судові засідання, призначені судом на 04.11.2020, 25.11.2020, 16.12.2020 та 27.01.2021, не направив у ці засідання представника та не подавав заяв про розгляд справи без його участі.

Частиною 1 статті 2 ГПК України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення аналогічного змісту містяться у п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, згідно з яким суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду у справі № 910/2344/17 від 16.08.2018, у справі № 910/14047/17 від 04.09.2018.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним рішення загальних зборів без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним рішення загальних зборів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.01.2021

Суддя І.О. Андреїшина