ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" січня 2021 р. Справа № 922/3594/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Солдатовій М.Ю.

розглянувши матеріали справи

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській, Донецькій та Луганській областях, м.Харків
до Фізичної особи ОСОБА_1 , м.Харків
про стягнення 244 000,00грн.
за участю представників:

від позивача: Амельченко С.О., положення

від відповідача: Рябовол В.В., ордер ХВ №707 від 07.12.2020

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Харківській, Донецькій та Луганській областях (надалі - позивач) звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи ОСОБА_1 (надалі - відповідач) про стягнення 244000,00грн. збитків.

На підтвердження позовних вимог позивач посилається на те, на підставі укладеного між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області та відповідачем договору купівлі-продажу №652 від 03.12.1999, посвідченого державним нотаріусом Чугуївської Державної нотаріальної контори Слюніним О.М. за реєстровим №2-1592 (зі змінами), Фізична особа ОСОБА_1 придбав у власність об`єкт незавершеного будівництва "Клуб-їдальня дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура". В подальшому, у зв`язку з невиконанням відповідачем приватизаційних зобов`язань, за рішенням господарського суду Харківської області від 28.01.2019 у справі №922/3360/18 вищевказаний договір було розірвано, а об`єкт незавершеного будівництва повернуто у державну власність. При цьому, за час перебування у приватній власності відповідача даного об`єкта незавершеного будівництва державі було завдано збитки в розмірі 244000,00грн., які мають бути відшкодовані відповідачем.

Ухвалою від 25.11.2020 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.12.2020.

07 грудня 2020 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти задоволення позовних вимог заперечив, посилаючись на їх необґрунтованість. При цьому, відповідач не погодився із заявленим до стягнення розміром збитків, який було визначено відповідно до звіту про оцінку майна, складеному 30.11.2019 суб`єктом оціночної діяльності ФОП Дроздом Ю.О. Відповідач вважає, що даний звіт складений з недоліками, про які він повідомляв позивача листом №20 від 09.07.2020.

Також, 07.12.2020 відповідачем подано заяву про забезпечення доказів.

Ухвалою від 09.12.2020 заяву відповідача про забезпечення доказів призначено до розгляду в засіданні на 14.12.2020.

14 грудня 2020 року від позивача надійшли письмові заперечення на заяву про забезпечення доказів.

Ухвалою від 14.12.2020 у задоволенні заяви позивача про забезпечення доказів у порядку статтей 110-112 ГПК України відмовлено. Одночасно, суд звернув увагу на те, що у випадку, якщо відповідач наполягає на призначенні експертизи, він має право звернутися до суду з відповідним клопотанням в порядку статті 99 ГПК України і таке клопотання буде розглянуто та вирішено судом у загальному порядку під час здійснення підготовчого провадження у даній справі.

У підготовчому засіданні 22.12.2020 судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, а також оголошено перерву до 19.01.2021.

30 грудня 2020 року відповідачем подано клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, яке мотивовано тим, що для вірного визначення розміру збитків необхідні спеціальні знання. В той же час, наданий позивачем звіт про оцінку майна, який складено 30.11.2019 суб`єктом оціночної діяльності ФОП Дроздом Ю.О., містить суттєві недоліки, через які невірно визначено ринкову вартість майна.

У підготовчому засіданні 19.01.2021 судом оголошено перерву до 27.01.2021.

19 січня 2021 року від позивача надійшли письмові заперечення на клопотання про призначення експертизи, у яких він зазначив, що з метою відображення вартості об`єкта незавершеного будівництва, який за рішенням суду повернутий у державну власність, у бухгалтерському обліку та визначення розміру збитків, завданих державі за час перебування зазначеного об`єкта у приватній власності, був виконаний звіт про оцінку майна. Зазначений звіт виконаний належним суб`єктом оціночної діяльності. Також, позивач зазначає, що в матеріалах приватизаційної справи містяться документи з фіксацією фактично виконаних робіт та характеристик об`єкту оцінку: Акт обстеження буд майданчика і земельної ділянки станом на 22.04.1997; Акт обстеження будівельного майданчика і технічного стану об`єкта незавершеного будівництва, складеного 12.04.1999, Акт обстеження будівельного майданчика і технічного стану об`єкта незавершеного будівництва станом на 27.02.2019, в якому зазначається, що здійснивши звіряння інвентаризації об`єкта на момент проведення приватизації станом на 15.04.1999 з результатами інвентаризації об`єкта на момент повернення в державну власність станом на 27.02.2019, встановлено що на будівельному майданчику відсутні: спальний корпус №2 та спальний корпус №3, що входили до складу об`єкта незавершеного будівництва. Акт підписали члени комісії до складу якої входив й покупець - ОСОБА_1 . Водночас, відповідач також власноруч підписав Зведений акт інвентаризації майна від 13.03.2019, до складу якого входять протокол засідання комісії, акт обстеження будівельного майданчика і технічного стану, три інвентаризаційних описи без будь-яких зауважень та заперечень, тобто погодився з висновками інвентаризаційної комісії щодо нестачі двох спальних корпусів №2 та №3, які входили до об`єкта незавершеного будівництва. Таким чином, помилкові твердження відповідача, що питання щодо наявності або відсутності фундаментів спальних корпусів, які входили до складу об`єкта незавершеного будівництва може вирішити тільки експерт не знаходять свого підтвердження у відповідних положеннях Методики оцінки майна, Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", вимогах Національного стандарту №1, а також не впливають на висновок про наявність заподіяних збитків відповідачем.

22 січня 2021 року від відповідача надійшла заява, в якій він виклав заперечення щодо вищенаведених доводів позивача, наполягаючи на необхідності проведення експертизи.

У підготовчому засіданні 27.01.2021 представник позивача просив у задоволенні клопотання відповідача відмовити.

Представник відповідача у даному засіданні просив суд призначити будівельно-технічну експертизу.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення експертизи, суд вважає його таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 99 ГПК України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Предметом спору у даній справі є стягнення суми збитків, які спричинені державі за час перебування у приватній власності відповідача (з 03.12.1999 до 28.01.2019) об`єкта незавершеного будівництва - "Клуб-їдальня дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура".

Суд зазначає, що зі змісту статей 614, 623 ЦК України та статті 226 ГК України вбачається, що для застосування такого заходу відповідальності, як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) порушення зобов`язання; 2) збитки (їх розмір); 3) причинний зв`язок між порушенням зобов`язання та збитками; 4) вина.

Отже, встановлення розміру збитків має суттєве значення для вирішення даного спору і для цього необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Відповідно до статті 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Жодною із сторін не надано висновку експерту щодо визначення розміру збитків в розумінні вищенапвденеих норм статті 101 ГПК України.

Фактично, на підтвердження розміру завданих державі збитків позивач надає лише звіт про оцінку майна (об`єкта незавершеного будівництва - "Клуб-їдальня дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура), який було складено 30.11.2019 суб`єктом оціночної діяльності ФОП Дроздом Ю.О.

Разом із тим, у даному звіті не зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що оцінювач обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Крім того, з даного звіту вбачається, що розмір збитків визначено як різницю між вартістю об`єкта незавершеного будівництва до виявлення нестачі та вартістю даного об`єкта, визначеною витратним методом станом на 30.11.2019: 931166,00грн. - 687300,00грн. = 243866,00грн. З урахуванням округлення розмір збитків визначено суб`єктом оціночної діяльності в сумі 244000,00грн.

Суд зазначає, що згідно з описом об`єкта незавершеного будівництва (сторінка 2 звіту), цей об`єкт складається лише з будівлі клубу-їдальні. Щодо спальних корпусів, які входили до складу даного об`єкту на момент укладення договору купівлі-продажу від 03.12.1999, суб`єкт оціночної діяльності вказав про їх нестачу.

В той же час, відповідач у відзиві та клопотанні про призначення експертизи вказує на те, що у даному звіті не враховано фактичну наявність фундаментів спальних корпусів №2 та №3 та не встановлено їх вартість. Зазначене безпосередньо впливає на загальну вартість об`єкту незавершеного будівництва та, відповідно, на розмір збитків.

При цьому, відповідач посилається на фотографії залишків спальних корпусів №2 та №3, які додані до звіт про оцінку майна від 30.11.2019, на яких, на його думку, присутні ознаки елементів фундаментів цих спальних корпусів.

Також, відповідач зазначає, що відсутність фундаментів спальних корпусів позивач та суб`єкт оціночної діяльності встановили в порядку візуального огляду. Будівлі 1-ої групи капітальності мають конструкції нульового циклу (а також підземні поверхи при їх наявності) та конструкції надземної частини. Щодо конструкцій нульового циклу - візуального огляду не достатньо. Звіт не містить інформації щодо спеціальних досліджень оцінювача на місці розташування спальних корпусів. Крім того, повну відсутність підземних конструкцій можливо встановити тільки шляхом будівельно-технічної експертизи. Ствердження відсутності підземних конструктивів виходить за межі компетентності оцінювача. Питання щодо наявності або відсутності фундаментів спальних корпусів може вирішити тільки експерт. Також при виготовленні оцінки оцінювач, з урахуванням відсутності у позивача проектно-кошторисної, дозвільної документації, повної відсутності первісної та технічної документації будівництва, - вийшов за межи своєї компетенції коли висловився щодо можливості добудови об`єкту незавершеного будівництва. Питання можливості добудови може бути вирішене лише після проведення будівельно-технічної експертизи. Оцінювач зазначив вид вартості - ринкова, а методичний підхід витратний. Витратний підхід визначає залишкову вартість заміщення (відтворення) об`єкта з урахуванням усіх видів зносу та індивідуальних особливостей, властивих об`єкту оцінки. Це, на думку відповідача, не є ринковою вартістю.

Суд вважає вищевказані доводи відповідача обґрунтованими, а поставлені ним у його клопотанні питання такими, що потребують вирішення під час проведення експертизи з метою правильного визначення вартості об`єкта незавершеного будівництва.

Також, суд вважає за доцільне поставити на вирішення експерта питання щодо того чи підтверджуються матеріалами справи заявлений позивачем розмір збитків у сумі 244000,00грн.

Згідно частини 1 статті 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Суд вважає за необхідне покласти витрати по проведенню судової експертизи на відповідача, з подальшим їх розподілом в порядку, передбаченому статтею 129 Господарського процесуального кодексу України.

Пунктом 2 частини 1 статті 228 ГПК України встановлено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

У зв`язку з викладеним, провадження у справі підлягає зупиненню.

Керуючись статтями 228, 234, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судову експертизу, доручивши її проведення за наявними матеріалами справи Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім.Засл. проф. М. С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (61177, м.Харків, вул.Золочівська, 8а).

На розгляд та вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи є в наявності конструктивні елементи фундаментів спального корпусу №2 та спального корпусу №3 об`єкту незавершеного будівництва - "Клубу-їдальні дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура" у смт.Кочеток Чугуївського району Харківської області?

- визначити технічний стан елементів та конструкцій фундаментів спального корпусу №2 та спального корпусу №3 об`єкту незавершеного будівництва - "Клубу-їдальні дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура" у смт.Кочеток Чугуївського району Харківської області станом на 03.12.1999 та 28.01.2019;

- встановити ступінь будівельної готовності спального корпусу №2 та спального корпусу №3 об`єкту незавершеного будівництва - "Клубу-їдальні дитячого табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура" у смт.Кочеток Чугуївського району Харківської області;

- чи можливо відповідно до вимог та норм ДБН відновлення будівництва на конструктивних елементах вказаних фундаментів?

- чи змінилась ринкова вартість спального корпусу №2 та спального корпусу №3 об`єкту незавершеного будівництва - "Клубу-їдальні дитячою табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура" у смт.Кочеток Чугуївського району Харківської області за період з 03.12.1999 до 28.01.2019? Якщо змінилась, то в яку сторону та наскільки?

- чи підтверджуються матеріалами справи заявлений позивачем розмір збитків у сумі 244 000,00грн., спричинених державному майну - об`єкту незавершеного будівництва - "Клубу-їдальні дитячою табору ВАТ "Чугуївська паливна апаратура" у смт.Кочеток Чугуївського району Харківської області за період перебування його у приватній власності відповідача - з 03.12.1999 до 28.01.2019?

Попередити експерта про відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Витрати по проведенню судової експертизи покласти на відповідача, Фізичну особу ОСОБА_1 , з подальшим їх розподілом в порядку, передбаченому статтею 129 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу суду разом зі справою №922/3594/20 направити Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім.Засл. проф. М. С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (61177, м.Харків, вул.Золочівська, 8а).

Провадження у справі 922/3594/20 зупинити .

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали.

Повна ухвала складена 01.02.2021.

Суддя М.В. Калантай