УХВАЛА

м. Київ

03.02.2021Справа № 910/13201/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Фізичної особи-підприємця Мірошніченка Івана Дмитровича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Друкарня " 50-копійок" (01004, м. Київ, вул. Шовковична, буд. 38А, )

про стягнення 69 374,86 грн,

Представники учасників судового процесу:

від позивача: не з`явились

від відповідача: Поклад О.В.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Мірошніченко Іван Дмитрович звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Друкарня "50-копійок" про стягнення заборгованості за укладеним у спрощений спосіб договором, шляхом надання електронною поштою пропозиції щодо надання послуг по друкуванню продукції, у розмірі 69 374,86 грн, з яких 55 556,00 грн сума основного боргу, 4762,76 грн 3 % річних, 9 056,10 грн суму інфляційного збільшення боргу.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 08.09.2020 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

15.09.2020 до суду від позивача засобами поштового зв`язку надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

16.10.2020 до суду відповідачем подано відзив на позовну заяву.

11.11.2020 до суду позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву.

Для забезпечення належного захисту прав та інтересів позивача в даній справі, враховуючи предмет спору, складність справи, важливість результатів її розгляду, а також для забезпечення всебічного, повного, об`єктивного та правильного вирішення спору в суді та з метою забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом та судом, дотримання засад верховенства права та змагальності судочинства, суд визнав, що розгляд справи № 910/13201/20 необхідно здійснювати в загальному позовному провадженні.

З метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого та неупередженого вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення даної справи до розгляду за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії відкриття провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2020 справу № 910/13201/20 вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.12.2020.

У підготовчому судовому засіданні 02.12.2020 присутніми учасниками судового процесу надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.12.2020.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 16.12.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялись належним чином.

Через відділ діловодства суду 16.12.2020 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із діагностуванням 07.12.2020 у представника відповідач - адвоката Поклад Олександра Володимировича COVID-19(SARS-CoV-2).

Сторони участь своїх представників у засідання суду 16.12.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялись належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2020 відкладено розгляд справи на 13.01.2021.

12.01.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника позивача на самоізоляції.

Розглянувши клопотання позивача у судовому засіданні 13.01.2021, суд на місці ухвалив задовольнити дане клопотання, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2021 відкладено розгляд справи на 03.02.2021.

Позивач свого представника у засідання суду 03.02.2021 не забезпечив, про можливість розгляду справи за його відсутності суду не повідомляв, обґрунтованих причин неявки до суду не наводив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Суд вважає за необхідне зазначити, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість позивача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його представника.

Разом з тим, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Матеріали справи свідчать, що позивач не з`явився у судові засідання, призначені судом на 13.01.2021 та 03.02.2021, не направив у ці засідання представника та не подавав заяв про розгляд справи без його участі.

Частиною 1 статті 2 ГПК України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення аналогічного змісту містяться у п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, згідно з яким суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду у справі № 910/2344/17 від 16.08.2018, у справі № 910/14047/17 від 04.09.2018.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову Фізичної особи-підприємця Мірошніченка Івана Дмитровича до Товариства з обмеженою відповідальністю "Друкарня" 50-копійок" про стягнення 69 374,86 грн без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Фізичної особи-підприємця Мірошніченка Івана Дмитровича до Товариства з обмеженою відповідальністю "Друкарня" 50-копійок" про стягнення 69 374,86 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.02.2021

Суддя І.О. Андреїшина