ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/4510/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

головуючого - Пєскова В.Г.,

суддів: Банаська О.О., Погребняка В.Я.

за участю секретаря судового засідання - Хмельовського В.О.,

за участю представників:

Товариства з обмеженою відповідальністю «Корд груп» - Дудник О.Є,

ОСОБА_1 - ОСОБА_2, також ОСОБА_3 прийняв участь у судовому засіданні особисто,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Корд груп» за вх. № 6829/2020

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020

у складі колегії суддів: Сотнікова С.В. (головуючий), Отрюха Б.В., Остапенка О.М.

у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Корд груп»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой»

про банкрутство.

За результатами розгляду касаційної скарги Касаційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій.

1. 01.04.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Корд груп» (далі - ТОВ «Корд груп») звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Градострой» (далі - ТОВ «Градострой») у зв`язку з неспроможністю останнього погасити прострочену заборгованість в розмірі 2 432 882,84 грн, що підтверджена рішенням Господарського суду міста Києва від 04.07.2016 у справі № 910/7401/16, яка виникла на підставі договорів купівлі-продажу цінних паперів від 23.07.2010 №№ вБ244-10; вБ-320-10, та відступлена на користь ініціюючого кредитора за договором про відступлення права вимоги від 28.02.2014 № 0505/9-Ц.

2. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2020 у справі № 910/4510/20 прийнято заяву до розгляду, підготовче засідання призначено на 29.04.2020, встановлено арбітражним керуючим, визначеним автоматизованою системою з відбору кандидатів на призначення арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) у справах про банкрутство, строк до 28.04.2020 для подачі до суду заяв про їх участь у справі про банкрутство ТОВ «Градострой», запропоновано заявнику та боржнику надати суду додаткові відомості (за їх наявності), необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство, запропоновано боржнику до дати проведення підготовчого засідання надати суду та заявнику відзив з урахуванням статті 36 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

3. 27.04.2020 від ТОВ «Градострой» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване тим, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, з 12.03.2020 по 24.04.2020 на всій території України встановлено карантин, який в подальшому був продовжений до 11.05.2020 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291.

Розгляд справи судами.

4. 29.04.2020 ухвалою Господарського суду міста Києва відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ «Градострой», визнано грошові вимоги ініціюючого кредитора до боржника в розмірі 2 432 882,84 грн, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника з 29.04.2020, введено процедуру розпорядження майном боржника, призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Кноблох Ірину Вікторівну.

5. Ухвала суду мотивована тим, що грошові вимоги ініціюючого кредитора в сумі 2 432 882,84 грн підтверджені рішенням Господарського суду міста Києва від 04.07.2016 у справі № 910/7401/16, а докази погашення заборгованості перед заявником станом на 29.04.2020 боржник не подав, у зв`язку з чим у суду наявні всі правові підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника.

6. 25.08.2020 постановою Північного апеляційного господарського суду ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2020 у справі про відкриття провадження у справі № 910/4510/20 про банкрутство ТОВ «Градострой» скасовано, справу № 910/4510/20 про банкрутство ТОВ «Градострой» направлено на розгляд Господарського суду міста Києва на стадію підготовчого засідання.

7. Постанова суду апеляційної інстанції обґрунтована тим, що суд першої інстанції, відхиляючи клопотання боржника про відкладення розгляду справи, яке було обґрунтоване запровадженням на території України карантину згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211, порушив норми процесуального права та безпідставно завершив підготовче засідання у справі про банкрутство без з`ясування та оцінки обставин, які боржник викладав у відзиві на заяву кредитора.

На переконання апеляційного суду, без з`ясування заперечень боржника на заяву ініціюючого кредитора, неможливо дійти однозначного та беззаперечного висновку про наявність або відсутність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника з огляду на ті фактичні обставини, які були повідомлені під час апеляційного розгляду даної справи, зокрема, обставини укладення боржником договору про участь у будівництві та передачі функцій замовника № 13-10/15-ПР від 01.12.2014 та оскарження дійсності, розірвання такого договору в судовому порядку (справи №№ 910/30091/15, 910/17856/16, 910/11257/17). При цьому докази на підтвердження таких обставин не були представлені, досліджені та оцінені судом першої інстанції, що унеможливлює їх розгляд в суді апеляційної інстанції в силу статті 269 ГПК України щодо меж перегляду справи в апеляційному порядку.

Судом визнано обґрунтованими доводи ОСОБА_1 (скаржника) про те, що оскаржуване судове рішення безпосередньо впливає на його права та інтереси як особи, що є інвестором будівництва багатоповерхового будинку, який зобов`язався збудувати боржник, за умовами договору про резервування квартири, оскільки початок судових процедур банкрутства може істотно вплинути на ймовірність закінчення будівництва та отримання інвестором у власність квартири, у даному випадку - ОСОБА_3 та дає йому право на апеляційне оскарження судового рішення відповідно до статті 254 ГПК України

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ.

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу.

8. До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ТОВ «Корд груп», в якій наведено прохання скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 у справі № 910/4510/20 та залишити в силі ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.04.2020.

9. Як на підставу касаційного оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 у справі № 910/4510/20 скаржник посилається на пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України. Зокрема скаржник вказує, що у цій справі підставами для подання касаційної скарги є застосування судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду. А саме, на думку скаржника судом апеляційної інстанції не було застосовано правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 44/484-б, від 25.06.2020 у справі № 34/5005/525/2012, від 16.07.2020 у справі № 924/369/19, від 21.07.2020 у справі № 922/3461/17, від 05.08.2020 у справі № 926/767-б/15.

10. Скаржник зазначає, що є безпідставними посилання суду апеляційної інстанції на карантинні обмеження як на обов`язкову підставу відкладення судового засідання, а також на обмеження ТОВ «Градострой» і ОСОБА_1 у доступі до правосуддя.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини першої статті 39 КУзПБ неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання.

ТОВ «Корд груп» наполягає, що в силу вимог пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Тому нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням пункту першого статті 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

На думку скаржника, суд апеляційної інстанції, дійшовши висновку про неможливість розгляду справи за відсутності відзиву боржника, порушив норми процесуального права і відступив від висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах (постанови від 21.07.2020 у справі № 922/3461/17, від 25.06.2020 у справі № 44/484-б, від 25.06.2020 у справі № 34/5005/525/2012).

ТОВ «Корд груп» вважає, що відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Градострой» жодним чином не впливає на будівництво ЖК «Приозерний» за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, будинок 13, та на реалізацію прав інвесторів на отримання придбаного житла, оскільки ТОВ «Градострой» у встановлені строки не завершило будівництво і не ввело будинок в експлуатацію, а після укладення договору від 01.12.2014 № 13-10/15-ПР взагалі не є замовником будівництва, не є відповідальним за введення будинку в експлуатацію і не здійснює передачу приміщень інвесторам об`єкту.

Б. Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу.

11. До Верховного Суду від розпорядника майна боржника арбітражного керуючого Кноблох І.В. надійшов відзив на касаційну скаргу ТОВ «Корд груп», в якому підтримано доводи касаційної скарги і наведено прохання задовольнити цю скаргу.

Касаційне провадження.

12. 11.09.2020 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В.Г., суддів: Банаська О.О., Катеринчук Л.Й.

13. 13.10.2020 ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі № 910/4510/20 за касаційною скаргою ТОВ «Корд груп» за вх. № 6829/2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020; повідомлено учасників справи, що розгляд касаційної скарги ТОВ «Корд груп» за вх. № 6829/2020 відбудеться 26.11.2020 об 11:00 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6 в залі судових засідань № 330.

14. У зв`язку з перебуванням судді Банаська О.О. на лікарняному, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/4510/20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Пєсков В.Г., суддя - Білоус В.В., суддя - Катеринчук Л.Й., що підтверджується витягами з протоколів повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями та передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 23.11.2020.

15. 26.11.2020 ухвалою Верховного Суду (колегія суддів у складі: Пєскова В.Г. (головуючого), Білоуса В.В., Катеринчук Л.Й.) було оголошено перерву у судовому засіданні з розгляду касаційної скарги ТОВ «Корд груп» за вх. № 6829/2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 у справі № 910/4510/20 до 17.12.2020 року об 11:15.

16. 17.12.2020 розгляд справи № 910/4510/20 не відбувся у зв`язку з перебуванням на лікарняному головуючого судді - Пєскова В.Г. з 08.12.2020 по 24.12.2020 (включно).

17. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В. та обранням судді Катеринчук Л.Й. суддею Великої Палати Верховного Суду, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/4510/20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Пєсков В.Г., суддя - Банасько О.О., суддя - Погребняк В.Я., що підтверджується витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 28.12.2020.

18. 28.12.2020 ухвалою Верховного Суду (колегія суддів у складі: Пєскова В.Г. (головуючого), Банаська О.О., Погребняка В.Я.) справу № 910/4510/20 за касаційною скаргою ТОВ «Корд груп» за вх. № 6829/2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 прийнято до провадження та призначено її розгляд на 28.01.2021 о 10:15 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

19. 27.01.2021 від представника боржника, адвоката Овсія Д.Ю. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, обґрунтоване продовженням на всій території України дії карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211, від 09.12.2020 № 1236, а також перебуванням його, адвоката Овсія Д.Ю., на самоізоляції через контактування із захворілою особою.

20. За результатами розгляду цього клопотання колегія суддів дійшла висновку про відмову у його задоволенні з таких підстав.

21. Як свідчать матеріали справи, усі ухвали Верховного Суду у цій справі надсилалися на адресу учасників справи та були оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

22. Відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

23. У пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

24. На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення ЄСПЛ «Богонос проти Росії» від 05.02.2004).

25. Як зазначалося вище, розгляд цієї справи вже двічі відкладався.

26. Тобто учасники справи мали достатньо часу для реалізації ними процесуальних прав, передбачених ГПК України, зокрема, й права на висловлення (викладення шляхом надіслання на поштову/електронну адреси суду) своєї позиції щодо поданої касаційної скарги.

27. Колегією суддів враховано, що з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу продовжено дію карантину та запроваджених у зв`язку з цим обмежувальних заходів на всій території України до 28.02.2021.

28. Разом з цим, Судом враховується, що за приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

29. Суд неодноразово наголошував на тому, що роль національних судів полягає в організації судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»).

30. Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах «Скордіно проти Італії», «Сюрмелі проти Німеччини»).

31. Учасники справи право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відповідно до статті 197 ГПК України не реалізували.

32. Про дату, час та місце розгляду касаційної скарги сторони були повідомлені належним чином.

33. Судова колегія бере до уваги, що жодних даних, які підтверджують факт перебування на самоізоляції, адвокатом Овсієм Д.Ю. не надано суду. Крім того, у клопотанні не зазначено, з якої дати адвокат Овсій Д.Ю. перебуває на самоізоляції.

Колегія суддів звертає увагу на те, що ТОВ «Градострой» не позбавлене можливості представляти свої інтереси особисто керівником (самопредставництво) чи брати участь у засіданні через іншого представника.

34. При цьому Суд зауважує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

35. Враховуючи, що явка представників у судове засідання не була визнана обов`язковою, а також з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, необхідності забезпечення захисту здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду та з урахуванням рекомендацій уповноважених суб`єктів щодо запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд касаційної інстанції дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника боржника.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

А. Оцінка аргументів учасників справи

і висновків судів першої й апеляційної інстанцій

А. Щодо суті касаційної скарги.

36. Заслухавши присутніх у судовому засіданні учасників справи, розглянувши матеріали справи, здійснивши перевірку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, колегія суддів зазначає про таке.

37. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, згідно зі статтею 300 Господарського процесуального кодексу України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

38. Судова колегія акцентує увагу на те, що Україна є суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою державою і це закріплено у статті 1 Конституції України.

39. Відповідно до статті 3 Основного Закону України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

40. Як проголошено у статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

41. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

42. Так, Конституційний Суд України у підпункті 4.1 пункту 4 мотивувальної частини рішення у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) від 02.11.2004 № 15-рп/2004 охарактеризував верховенство права як панування права в суспільстві.

43. При цьому Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

44. Тобто, верховенство права є тим наріжним каменем, яким повинні бути просякнуті судові рішення, а соціальний захист - це спрямованість діяльності суду з обов`язком надати оцінку усім важливим аргументам учасників справи.

45. Зокрема, відповідно до пункту 25 рішення ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (№ 63566/00), пункту 13 рішення ЄСПЛ у справі «Петриченко проти України" (№ 2586/07) та пункту 280 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (№42310/04), суд зобов`язаний оцінити кожен специфічний, доречний та важливий аргумент, а інакше він не виконує свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції.

46. Зважаючи на конкретні обставини цієї справи (відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Градострой», який розпочинав будівництво об`єкта доступного житла за відповідною державною програмою - багатоквартирного житлового будинку із залученням коштів фізичних осіб у таке будівництво; майновий інтерес у закінченні будівництва великої кількості громадян-інвесторів) суд апеляційної інстанції обґрунтовано дійшов висновку про те, що без з`ясування заперечень боржника на заяву ініціюючого кредитора, неможливо дійти однозначного та беззаперечного висновку про наявність або відсутність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника з огляду на ті фактичні обставини, які були повідомлені під час апеляційного розгляду даної справи, зокрема, обставини укладення боржником договору про участь у будівництві та передачі функцій замовника № 13-10/15-ПР від 01.12.2014 й оскарження дійсності та розірвання такого договору в судовому порядку (справи №№ 910/30091/15, 910/17856/16, 910/11257/17).

47. При цьому суд апеляційної інстанції виходив саме з неможливості вирішення місцевим судом спору у відповідному судовому засіданні (як того вимагає стаття 202 ГПК України), а не відсутності у судовому засіданні представників сторін учасників справи.

48. Судова колегія відзначає, що обставини цієї справи істотно відрізняються від обставин у справах, на які зроблені посилання у касаційній скарзі ТОВ «Корд груп», та повторно наголошує, що саме «соціальна складова» цієї справи зумовлює необхідність вислухати і надати оцінку в підготовчому засіданні доводам боржника стосовно заперечень боржника на заяву ініціюючого кредитора, після чого слід суду прийняти відповідне рішення.

49. Крім того, колегія суддів зазначає таке.

50. Відповідно до частини шостої статті 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку провадження, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

51. 21.04.2019 набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства (КУзПБ) від 18.10.2018 № 2597-VIII, який введено в дію 21.10.2019.

52. Згідно з преамбулою КУзПБ цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

53. Верховний Суд зауважує, що процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес.

54. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства (стаття 215 Господарського кодексу України, стаття 166-17 Кодексу України про адміністративні правопорушення), а також недопущення доведення боржника до банкрутства (стаття 219 Кримінального кодексу України).

55. Захист приватного інтересу, в свою чергу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів.

56. Однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

57. Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований статтею 39 КУзПБ.

58. При цьому, відповідно до положень цього Кодексу, на відміну від Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», відмовився від таких умов відкриття провадження у справі про банкрутство, як обґрунтування ініціюючим кредитором (чи декількома кредиторами у випадку подання єдиної заяви про відкриття процедури банкрутства) доказів відкриття виконавчого провадження не менше трьох місяців до моменту відкриття процедури банкрутства, а також мінімального сукупного розміру безспірних вимог кредитора (кредиторів), що становив не менше трьохсот розмірів мінімальних заробітних плат.

59. Положення статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначають, що:

- неплатоспроможність - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом;

- грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загально-обов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

60. Положення частин першої-п`ятої статті 39 КУзПБ передбачають, що перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно. У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

61. Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог заявника (заявників) на предмет відповідності таких вимог поняттю «грошового зобов`язання» боржника перед ініціюючим кредитором; встановлення наявності спору про право; встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі.

62. Підставою для відмови у відкритті провадження у справі, положення частини шостої статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства, визначають те, що вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

63. Відсутність спору про право, в розрізі процедури банкрутства, полягає у відсутності неоднозначності у частині вирішення питань щодо сторін зобов`язання, суті (предмету) зобов`язання, підстави виникнення зобов`язання, суми зобов`язання та структури заборгованості, а також строку виконання зобов`язання тощо.

64. Методом встановлення таких фактів є дослідження господарським судом відзиву боржника, заслуховування пояснень представника боржника або дослідження Єдиного реєстру судових рішень, відомості з якого відкритими та загальнодоступними, на предмет наявності на розгляді іншого суду позову боржника до ініціюючого кредитора з питань, що зазначені вище.

65. Можливість боржнику подати відзив на заяву про відкриття провадження у справі та викласти свої заперечення щодо вимог заявника (заявників) надана положеннями статті 36 Кодексу України з процедур банкрутства.

66. Верховний Суд зауважує, що заперечення боржника щодо вимог заявника у вигляді позову (предметом якого є оспорення боржником обставин, на яких ґрунтуються вимоги кредитора), який подано до суду до подання заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство беззаперечно свідчить про наявність спору про право, у розумінні положень частини шостої статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства.

67. Колегія суддів Касаційного господарського суду зазначає, що, зокрема, у постанові Верховного Суду від 06.08.2020 у справі № 910/126/20 за встановлених обставин вказано, що боржником не надано суду відзиву на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство, представники боржника не з`явилися у підготовче судове засідання, а ухвала суду про прийняття заяви про відкриття справи про банкрутство з призначенням судового розгляду повернулася до місцевого суду з відміткою АТ «Укрпошта» «за закінченням терміну зберігання», Верховний Суд дійшов висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій не було досліджено обставин наявності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора, які б могли бути підставою для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство згідно з частиною шостою статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства.

68. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 910/4658/20.

69. З огляду на викладене, колегія судів зауважує, що встановлення відсутності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора є обов`язковою умовою для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника. Однак, у цій справі судом першої інстанції не було перевірено факту відсутності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора.

70. Крім того, колегія суддів суду касаційної інстанції зазначає, що використання формального підходу при розгляді заяви з кредиторськими вимогами та визнання кредиторських вимог без надання правового аналізу поданій заяві з кредиторськими вимогами, підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог створює загрозу визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника і відкриття на підставі такої заборгованості провадження у справі про банкрутство.

71. Наведене порушує права кредиторів у справі про банкрутство з обґрунтованими грошовими вимогами, а також порушує права боржника у справі про банкрутство.

72. Для унеможливлення загрози визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника, суду слід розглядати заяви з кредиторськими вимогами із застосуванням засад змагальності сторін у справі про банкрутство у поєднанні з детальною перевіркою підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, розміру та моменту виникнення.

73. У разі виникнення мотивованих сумнівів сторін у справі про банкрутство щодо обґрунтованості кредиторських вимог, на заявника таких кредиторських вимог покладається обов`язок підвищеного стандарту доказування задля забезпечення перевірки господарським судом підстав виникнення таких грошових вимог, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог.

74. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 914/2404/19.

75. За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність перевірки обґрунтованості кредиторських вимог відповідно до вимог статті 39 КУзПБ.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

76. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновків про те, що постанова суду апеляційної інстанції у цій справі ухвалена з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, із дотриманням норм матеріального та процесуального права. А тому постанова суду апеляційної інстанції підлягає залишенню без змін, а касаційна скарга ТОВ «Корд груп» - залишенню без задоволення.

В. Розподіл судових витрат.

77. У зв`язку з тим, що Суд відмовляє в задоволенні касаційної скарги та залишає без змін раніше ухвалене судове рішення, Суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

На підставі викладеного та керуючись статтями 240, 300, 301, 308, 315 ГПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Корд груп» за вх. № 6829/2020 залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 у справі № 910/4510/20 залишити без змін.

3. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Г. Пєсков

Судді О.О. Банасько

В.Я. Погребняк