УХВАЛА

"01" лютого 2021 р.Справа № 922/274/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ольшанченка В.І.

без виклику представників сторін, розглянувши

заяву Харківської міської ради (м. Харків)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК ХЕМЗ" (м. Харків)
про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада (позивач) надала Господарському суду Харківської області позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК ХЕМЗ" (відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольги Юріївни щодо здійснення державної реєстрації права власності по 7 об`єктам нерухомого майна (нежитлових будівель: літ. «Ж-2» загальною площею 825,3 кв м; літ. «Г/1-1» загальною площею 75,3 кв м; літ. «В-7» загальною площею 48118,7 кв м; літ. «БС-4» загальною площею 7917,5 кв м; літ. «БЗ-2» загальною площею 599,1 кв м; літ. «БЕ-4» загальною площею 10022,7 кв м та літ. «А-7» загальною площею 8682,8 кв м), розташованого за адресою: м. Харків, просп. Московський, 199; про припинення права власності ТОВ «ЕК ХМЗ» на 7 вищевказаних нежитлових будівель, а також про визнання права власності на них за попереднім власником ТОВ «СИЛОВІ ЕНЕРГЕТИЧНІ МАШИНИ-ЕМЗ». Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь витрати зі сплати судового збору.

Разом із позовною заявою позивач надав заяву від 28.01.2021 (вх.№274/21 від 29.01.2021) про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на нежитлові будівлі: літ. «Ж-2» загальною площею 825,3 кв м, літ. «Г/1-1» загальною площею 75,3 кв м, літ. «В-7» загальною площею 48118,7 кв м, літ. «БС-4» загальною площею 7917,5 кв м, літ. «БЗ-2» загальною площею 599,1 кв м, літ. «БЕ-4» загальною площею 10022,7 кв м та літ. «А-7» загальною площею 8682,8 кв м, розташовані за адресою: м. Харків, просп. Московський, 199 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ЕК ХЕМЗ» (ідентифікаційний код юридичної особи: 43402108).

Також у цій заяві заявник просить заборонити будь-яким суб`єктам органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам, особам які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, в тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії, здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або їх обтяжень, заборонити вносити будь-які записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів та/або скасування таких записів (реєстрацією права власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав) щодо об`єктів нерухомого майна: літ. «Г/1-1» загальною площею 75,3 кв м, літ. «В-7» загальною площею 48118,7 кв м, літ. «БС-4» загальною площею 7917,5 кв м, літ. «БЗ-2» загальною площею 599,1 кв м, літ. «БЕ-4» загальною площею 10022,7 кв м та літ. «А-7» загальною площею 8682,8 кв м.

Дослідивши заяву Харківської міської ради та додані до неї документи, суд зазначає наступне.

За приписами ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 138 ГПК України визначено порядок подання заяви про забезпечення позову.

В статті 139 ГПК України встановлено перелік того, що має містити заява про забезпечення позову.

Так, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 139 ГПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Проте, подана заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Крім того, подана заява про забезпечення позову підписана не заявником особисто, в особі його керівного органу, а завідувачем сектору загально-правової роботи відділу правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Лисенком С.Ю. як самопредставнику.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України (в редакції Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30.09.2016), для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Законом України №390-IX від 18.12.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення", який набрав чинності 29.12.2019, внесено зміни, у тому числі, до частин третьої і четвертої статті 56 Господарського процесуального кодексу України шляхом викладення в такій редакції:

"3. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

4. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника".

Отже, прийнятий Закон визначає поняття "самопредставництва юридичної особи" шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, а для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а і за іншими уповноваженими особами.

Працівник органу державної влади, органу місцевого самоврядування підтверджує право на звернення від імені такого органу в порядку самопредставництва, для чого надає суду:

- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або

- оригінал або копія трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника; та

- окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного орган, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

В якості доказів наявності повноважень представника заявника Лисенка С.Ю., що підписав заяву про забезпечення позову, надані копії посвідчення №279, розпорядження Харківського міського голови №1375/2к від 30.10.2020 «Про переведення на іншу посаду до іншого структурного підрозділу» та рішення 1 сесії Харківської міської ради 8 скликання №7/20 від 09.12.2020 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» з Положенням про Департамент територіального контролю Харківської міської ради, що є додатком 16 до зазначеного рішення (надалі Положення).

Пунктом 3.1.38 вказаного Положення встановлено, що департамент відповідно до покладених на нього завдань: забезпечує здійснення працівниками Департаменту самопредставництва (у тому числі за резолюцією міського голови) Харківської міської ради, її виконавчого комітету, Департаменту, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту, Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради і Служби містобудівного кадастру міста Харкова, Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради, інших виконавчих органів Харківської міської ради або представництва Харківської міської ради, її виконавчого комітету, Департаменту, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту, Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради і Служби містобудівного кадастру міста Харкова Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради та інших виконавчих органів Харківської міської ради на підставі наданих ними довіреностей у місцевих, апеляційних судах та у Верховному Суді у цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справах. Працівники Департаменту в порядку .самопредставництва або на підставі довіреностей представляють у судах інтереси, зокрема, Харківської міської ради з питань:

стягнення матеріальних збитків, заподіяних територіальній громаді міста Харкова порушенням вимог земельного законодавства, у випадках, визначених Земельним кодексом України;

стягнення коштів (плати за землю в розмірі орендної плати або земельного податку), які підлягають відшкодуванню Харківській міській раді в результаті їх безпідставного збереження землекористувачами внаслідок використання земельних ділянок комунальної форми власності;

стягнення безпідставно збережених коштів (у розмірі орендної плати) за використання земель комунальної форми власності;

визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, знесення об`єктів нерухомого майна, речові права на які не зареєстровано в установленому законодавством порядку, припинення права власності та права постійного землекористування, розірвання договорів оренди землі на земельні ділянки, які використовуються з порушенням земельного законодавства;

стягнення заборгованості з орендної плати за землю;

оскарження дій, бездіяльності, постанов, повідомлень, протоколів, актів огляду та тимчасового затримання транспортних засобів Інспекції з паркування Департаменту;

скасування рішень про державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна;

визнання недійсними та скасування правочинів;

визнання укладеними договорів оренди землі, додаткових угод до них;

з інших питань відповідно до покладених на Департамент функцій та завдань

Пунктом 3.2.6 Положення передбачено, що Департамент має право: складати та підписувати позовні заяви, скарги, відзиви, відповіді на відзиви, заперечення, клопотання, заяви про визнання позову, відмови від позову, закриття провадження, збільшення або зменшення позовних вимог, укладати мирові угоди, складати інші заяви із процесуальних питань з усіма правами, що передбачені законодавством, учасникам справи до місцевих, апеляційних судів та до Верховного Суду від імені та з метою захисту прав та законних інтересів Харківської міської ради, її виконавчого комітету, Департаменту, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту, Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради і Служби містобудівного кадастру міста Харкова Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради.

Відповідно до п. 5.1 Положення Департамент очолює директор, який призначається на посаду та звільняється з посади розпорядженням міського голови.

Згідно з п. 5.3.2 вказаного Положення директор Департаменту забезпечує виконання покладених на Департамент завдань, несе персональну відповідальність за їх виконання.

Натомість, надані заявником в якості доказів наявності повноважень представника заявника Лисенка С.Ю., що підписав заяву про забезпечення позову, копії посвідчення №279, розпорядження Харківського міського голови №1375/2к від 30.10.2020 «Про переведення на іншу посаду до іншого структурного підрозділу» та Положення про Департамент територіального контролю Харківської міської ради, затверджене рішенням 1 сесії Харківської міської ради 8 скликання №7/20 від 09.12.2020, не можуть вважатися належними та допустимими доказами наявності у представника заявника Лисенка С.Ю. повноважень на підписання від його імені заяви про забезпечення позову, оскільки в них відсутній обсяг повноважень, наданих працівнику Департаменту Лисенку С.Ю., зокрема, наявності у нього права на підписання вказаної заяви від імені Харківської міської ради.

З доданих до заяви про забезпечення позову матеріалів вбачається, що Лисенко С.Ю. не є директором Департаменту, на якого згідно з п. 5.3.2 Положення, покладено виконання завдань Департаменту.

Також з доданих до заяви про забезпечення позову матеріалів не вбачається жодного іншого документа, що підтверджує повноваження представника заявника Лисенка С.Ю., який підписав зазначену заяву, а відтак неможливо встановити обсяг повноважень, наданих представнику заявника, зокрема, наявності у нього права на підписання заяви про забезпечення позову від імені Харківської міської ради.

Крім того, до поданої заяви не додано документу, який би свідчив про покладення на Лисенка С.Ю. повноважень директора Департаменту.

Таким чином, відсутні підстави вважати, що заява про забезпечення позову підписана представником, який має на це право.

До того ж, частиною 5 ст. 139 ГПК України передбачено, що до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду заяви про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову справляється судовий збір у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1135 грн (2270*0,5).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674 - VI (далі - Закон "Про судовий збір").

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Підпунктом 3 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону "Про судовий збір" встановлено ставку судового збору в 0,5 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна скарга подається до суду) за подання, зокрема, заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 Закону "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (згідно з ч. 1 ст. 6 Закону "Про судовий збір").

Постановою Правління Національного банку України №22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Згідно з п. 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8 Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №905/1057/18 від 16.01.2019, у справі №910/4557/18 від 13.02.2020.

Проте, платіжне доручення №111 від 22.01.2021 не може бути прийнято судом як належний доказ сплати судового збору за подану заяву про забезпечення позову, оскільки у графі «Призначення платежу» зазначеного платіжного доручення вказано: "Судовий збір подачу ХМР позовної заяви до ТОВ «ЕК ХЕМЗ», Господарський суд Харківської області".

В свою чергу, зазначене свідчить про ненадання заявником належних доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку за подану заяву про забезпечення позову.

За таких обставин, заявником не дотримано положень п. 6 ч. 1 і ч. 5 ст. 139 ГПК України, що є підставою для застосування судом ч. 7 ст. 140 ГПК України.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 140 ГПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

На підставі вказаного, заява Харківської міської ради від 28.01.2021 (вх.№274/21 від 29.01.2021) про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 136, 139, ч. 7 ст. 140, 232 - 235 ГПК України,

УХВАЛИВ:

Повернути Харківській міській раді заяву від 28.01.2021 (вх.№274/21 від 29.01.2021) про забезпечення позову та додані до неї документи, всього на 35 аркушах.

Додаток (для заявника): заява про забезпечення позову від 28.01.2021 (вх.№274/21 від 29.01.2021) та додані до неї документи, у тому числі платіжне доручення №111 від 22.01.2021 на суму 1135,00 грн, всього на 35 аркушах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Порядок і строк оскарження передбачено ст. 255 - 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 01.02.2021.

Суддя В.І. Ольшанченко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.