УХВАЛА

08 лютого 2021 року

м. Київ

Справа № 922/4208/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Турбоатом"

на рішення Господарського суду Харківської області

у складі судді Аюпової Р. М.

від 05.08.2020 та

на постанову Східного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Геза Т. Д., Бородіна Л. І., Мартюхіна Н. О.

від 09.12.2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управлінням активами "Сварог Ессет Менеджмент"

до Акціонерного товариства "Турбоатом"

про стягнення заборгованості з нарахованих, але не виплачених, дивідендів у сумі 53 625 881,57 грн, 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання у сумі 264 456,40 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням від 05.08.2020 у справі № 922/4208/19 Господарський суд Харківської області задовольнив частково позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управлінням активами "Сварог Ессет Менеджмент". Присудив до стягнення з Акціонерного товариства "Турбоатом" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент" суму заборгованості з нарахованих дивідендів в розмірі 47 625 881,57 грн та 3% річних в розмірі 264 456,40 грн. В частині стягнення суми заборгованості в розмірі 6 000 000,00 грн провадження у справі закрив.

Постановою від 09.12.2020 Східний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 у справі № 922/4208/19.

24 грудня 2020 року Акціонерне товариство "Турбоатом" звернулося до Верховного Суду через Східний апеляційний господарський суд з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Турбоатом", Судом встановлено, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на зміст наведених вимог процесуального закону, при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, окрім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити:

пункт 1) - формулювання застосованого судом апеляційної інстанції висновку щодо застосування норми права, з яким не погоджується скаржник, із зазначенням цієї норми права та змісту правовідносин, у яких ця норма права застосована, а також посилання на постанови Верховного Суду, в яких зроблено інший (який саме) висновок щодо застосування цієї ж норми права та в яких (подібних) правовідносинах, із зазначенням, в чому саме полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці у подібних правовідносинах ;

пункт 2) - обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із чіткою вказівкою на норму права (абзац, пункт, частина статті), а також зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та змістовного обґрунтування мотивів такого відступлення;

пункт 3) - зазначення норми права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній та обґрунтувати необхідність формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи.

Зі змісту касаційної скарги Акціонерного товариства "Турбоатом" вбачається, що підставою касаційного оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19 скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому в обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, скаржником не зазначено норму права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управлінням активами "Сварог Ессет Менеджмент" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом про стягнення заборгованості з нарахованих, але не виплачених, дивідендів у сумі 53 625 881,57 грн, 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання у сумі 264 456,40 грн у грудні 2019 року.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на те, що статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року встановлений у розмірі 1 921,00 грн, на момент подання позовної заяви у справі № 922/4208/19 судовий збір підлягав сплаті у розмірі не менше 1 921,00 грн та не більше 672 350,00 грн.

Таким чином, при зверненні з позовною заявою про стягнення заборгованості з нарахованих, але не виплачених, дивідендів у сумі 53 625 881,57 грн, 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання у сумі 264 456,40 грн судовий збір підлягав сплаті у граничній максимальній сумі 672 350,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Враховуючи те, що Акціонерне товариство "Турбоатом" у касаційній скарзі просить рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19 скасувати, тобто оскаржує судові рішення у повному обсязі, при зверненні з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19 судовий збір підлягав оплаті у сумі 1 344 700,00 грн, а саме 672 350,00 грн * 200 %, де 672 350,00 - розмір судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Однак до касаційної скарги Акціонерного товариства "Турбоатом" не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, питання про залишення касаційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги (частина 5 статті 292 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже у визначений Судом строк, Акціонерному товариству "Турбоатом" слід належним чином виконати вимоги статті 290 Господарського процесуального кодексу України та зазначити норму права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній. Крім того, скаржнику також необхідно подати Суду докази сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19 у встановленому порядку і розмірі, а саме у сумі 1 344 700,00 грн.

Враховуючи викладене, касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Турбоатом" на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2020 у справі № 922/4208/19 залишити без руху.

2. Надати Акціонерному товариству "Турбоатом" строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Акціонерному товариству "Турбоатом", що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду Н. М. Губенко