ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" лютого 2021 р. Справа № 924/9/20

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Гладія С.В. при секретарі судового засідання Маєвській Н. В., розглянувши матеріали справи

за позовом заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури м. Хмельницький в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області м. Хмельницький

до громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» м. Хмельницький

про припинення права постійного користування земельною ділянкою

про витребування земельної ділянки

Представники сторін:

позивач: Андрійчук І.В. - згідно посадової інструкції

відповідач: Ковальчук В.І. - керівник

Ткачук Ю.Г. - адвокат (за довіреністю від 24.12.2019р.)

прокурор: Грамчук Т.А. - прокурор Хмельницької обласної прокуратури

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури м. Хмельницький в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області м. Хмельницький звернувся до господарського суду з позовом до громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» м. Хмельницький про припинення громадській організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» права постійного користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га, розташованої за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області; про витребування у громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га, розташованої за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області.

Ухвалою суду від 15.01.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 924/9/20, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та підготовче провадження призначено 13.02.2020р.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 13.02.2020р. зупинено провадження у справі № 924/9/20 до завершення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 (з опублікуванням повного тексту постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18).

Ухвалою суду від 14.12.2020р. поновлено провадження у справі № 924/9/20 та призначено підготовче засідання на 14.01.2021р.

Ухвалою суду від 14.01.2021р. в підготовчому засіданні оголошено перерву до 21.01.21р.

Ухвалою суду від 21.01.2021р. продовжено строк підготовчого провадження у справі № 924/9/20 на тридцять днів, відкладено підготовче засідання на 02.02.2021р.

02.02.2021 року Хмельницької місцевою прокуратурою подано заяву про зміну предмету позову згідно якою прокуратура просить:

1) припинити ГО інвалідів «Хмельницьке міське культурно-спортивне товариство» право постійного користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га, розташованої за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області;

2) зобов`язати ГО інвалідів «Хмельницьке міське культурно-спортивне товариство» повернути на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області земельну ділянку з кадастровим номером:04:001:0027 площею 11,7388 га, розташовану за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.

Крім того, прокурором подані додаткові обґрунтування необхідності звернення з позовом до суду в інтересах держави, згідно яких ним зазначається, що 06.12.2019 року заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури звернувся з листом до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, в якому зазначив про наявність підстав для звернення з позовом до суду, а також просив повідомити про заходи які вжито управлінням з метою повного та належного захисту державних інтересів у вказаних спірних правовідносинах (лист № 77-2917 вих19).

У відповідь на лист Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області повідомило, що копії матеріалів перевірки щодо порушення вимог земельного законодавства при використанні зазначеної земельної ділянки було направлено 02.10.2017 року до Хмельницької місцевої прокуратури для розгляду і подальшого прийняття рішення в межах повноважень, а тому заходи реагування з метою примусового припинення права постійного користування земельною ділянкою не вживались (лист 10-22-0.4-733/2-19 від 12.12.2019р.).

Таким чином, не дивлячись на те, що порушення закону було виявлено упродовж травня-липня 2017 року самим Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області, останнє самостійно не звернулось до суду з позовом на захист інтересів держави, у зв`язку з чим 28.12.2019 року заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури повідомив Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про встановлення підстав та намір здійснювати представництво в суді законних інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з позовною заявою з метою примусового припинення права користування земельною ділянкою та її витребування.

Також звертає увагу суду, що позов прокурором подано через 29 місяців після виявлення порушення чинного законодавства, що було достатньо для самостійного звернення управління до суду.

Відповідач на адресу суду надіслав відзив на позов в якому повідомив, що проти позову заперечує та у задоволення позовних вимог просить відмовити в повному обсязі.

Суд дійшов висновку, що позовна заява прокурора підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову у даній справі є припинення права користування та витребування земельної ділянки.

У державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності (ст. 84 ЗК України).

Підставами виникнення, зміни та припинення земельних відносин є юридичні факти - юридично значимі обставини, які поділяються відповідно на правовстановлюючі, правозмінюючі та правоприпиняючі. До таких обставин відносяться: договори та інші угоди, передбачені законом, а також не передбачені законом але такі, що не суперечать йому; акти державних органів та органів місцевого самоврядування, які передбачені законом як підстави виникнення земельних прав і обов`язків; судові рішення, які встановлюють земельні права та обов`язки; набуття земельних прав та обов`язків на підставах, які дозволені законом; заподіяння шкоди; інші дії фізичних та юридичних осіб; події, з якими закон або інший правовий акт пов`язує виникнення, зміну і припинення земельних відносин. Зазначене кореспондується зі статтею 11 Цивільного кодексу України.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ст. 15 ЦК України). Способи захисту цивільних прав та інтересів судом передбачені у ст. 16 ЦК України. Одним з таких способів, як зазначено у п. 3 ч. 2 вказаної статті, є припинення дії, яка порушує право. Аналогічні приписи містить частина 2 ст. 20 ГК України.

Частиною 1 статті 316 Цивільного кодексу України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ст. 321 ЦК України).

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України).

Власник може звернутися з позовом про усунення будь-яких порушень свого права, не пов`язаних з неправомірним позбавленням володіння (негаторний позов). Підприємство чи організація, яка не є власником майна, але володіє ним на праві повного господарського відання, оперативного управління чи з інших підстав (наприклад, на підставі адміністративного акта), має такі ж права на захист свого права, як і сам власник.

У даному випадку з позовом звернувся заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницької області.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює підтримання публічного обвинувачення в суді; організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 4 вказаної статті передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01.04.2008 № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 1-3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Отже, відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд, зокрема, у постанові від 02.09.2020 у справі № 911/980/18 також зазначив, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» дійшов висновку, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорон землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

У пунктах 37-40, 43-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (до прийняття якої зупинялось провадження у даній справі) зазначено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно із ч. 4 ст. 53 та ч. 5 ст. 162 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Водночас, якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Звертаючись до суду з даним позовом, прокурором зазначено, що згідно інформації Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 12.12.2019 № 10-22-0.4-7333/2-19, управлінням, як уповноваженим державною органом здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не вжито дієвих заходів щодо примусового припинення права постійного користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га та витребування останньої у ГО інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» на користь держави, прокурор з метою попередження незаконного використання вказаної земельної ділянки з порушенням вимог земельного законодавства, звертається до суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області.

Зазначає також, що сам факт не звернення до суду Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження щодо захисту державної власності, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

Матеріалами справи підтверджується, що 12.12.2019 року Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області на лист Хмельницької місцевої прокуратури щодо правомірності використання земельної ділянки ГО інвалідів «Хмельницьке міське культурно-спортивне товариство» повідомлено, що копії матеріалів перевірки щодо порушення вимог земельного законодавства при використанні вищезазначеної земельної ділянки (лист ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області № 10-22-0.4-8754/2-17 від 02.10.2017р.) було направлено до Хмельницької місцевої прокуратури для розгляду і подальшого прийняття рішення в межах повноважень, а тому, заходи реагування з метою примусового припинення права постійного користування вищезазначеною земельною ділянкою не вживалися.

Тобто, з зазначеного повідомлення слідує, що в 2017 році Головним управлінням Держгеокадастру по одній із трьох земельних ділянок, які перебувають у користування ГО інвалідів «Хмельницьке міське культурно-спортивне товариство» надсилались копії матеріалів перевірки до Хмельницької місцевої прокуратури для розгляду і подальшого прийняття рішення в межах повноважень

Щодо посилання прокурора в додаткових поясненнях на те, що 06.12.2019 року заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури звернувся з листом до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, в якому зазначив про наявність підстав для звернення з позовом до суду, а також просив повідомити про заходи які вжито управлінням з метою повного та належного захисту державних інтересів у вказаних спірних правовідносинах (лист № 77-2917 вих19), дані посилання судом не приймаються, оскільки лист від 06.12.2019 року до матеріалів справи не додано, відповідно, суд не має можливості надати йому оцінку.

Як вбачається з матеріалів справи, 28.12.2019 року листом Хмельницької місцевої прокуратури повідомлено Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про намір здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області шляхом пред`явлення позову до Господарського суду Хмельницької області про примусове припинення права користування земельною ділянкою та її витребування.

Відповідно до позовної заяви, вона складена та підписана прокурором 28.12.2019 року та надіслана до суду.

Тобто, прокурором підписано позовні заяви в той же самий день в який надіслано повідомлення позивачу як органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних відносинах, про намір звернення до суду із даними позовами, та, без отримання відповіді останнього, подано до суду. Вказане свідчить про те, що прокурором не була надана можливість позивачу у розумні строки відреагувати на імовірні порушення інтересів держави, зокрема, шляхом вчинення дій для подання позову, чи вчинення інших дій для вирішення ситуації або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність порушення.

При цьому, як вбачається з відповіді Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 12.12.2019 року № 10-22-0.4-7333/2-19, останнім вчинялись відповідні дії щодо реагування на порушення, а саме ще в 2017 році копії матеріалів перевірки були направлені до Хмельницької місцевої прокуратури для розгляду і подальшого прийняття рішень в межах повноважень

Судом зазначається, що при зверненні прокурора до суду з позовом в інтересах позивача необхідне дотримання визначеної саме ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури.

Відтак, матеріали справи не містять доказів того, що Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не вживало будь-яких заходів, спрямованих на захист інтересів держави; не встановлено і обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Головним управління Держгеокадастру у Хмельницькій області своїх функцій щодо захисту інтересів держави у спірних відносинах, зокрема, після повідомлення прокуратурою листом від 28.12.2019 року про намір здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 та у постановах Верховного Суду від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18, від 02.09.2020 у справі № 924/817/18.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що прокуратурою при зверненні з позовом до суду не зазначено причин неможливості здійснення позивачем захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку, не наведено доказів того, що відповідний орган не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатись до суду з позовом після відповідного повідомлення прокурора від 28.12.2019 року, суд дійшов висновку про недотримання прокурором визначеної ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, що свідчить про відсутність підтвердження підстав для представництва інтересів держави у суді.

Відтак, позов заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області до громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» про примусове припинення права користування земельної ділянкою та її витребування слід залишити без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст.226 ГПК України.

Враховуючи залишення позову без розгляду, заява про зміну предмету позову судом не розглядається.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору може бути повернута за клопотанням особи, яка його сплатила.

Керуючись ст. ст. 13, 42, 129, п. 2 ч.1 ст. 226, ст. ст. 232-235, 240, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури м. Хмельницький в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області м. Хмельницький до громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» м. Хмельницький про припинення громадською організацією інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» права постійного користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га, розташованої за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області; про витребування у громадської організації інвалідів «Хмельницьке міське спортивно-культурне товариство» земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:0027 площею 11,7388 га, розташованої за межами населеного пункту на території Печеськівської сільської ради Хмельницького району, Хмельницької області залишити без розгляду.

Ухвала набирає чинності 02.02.2021р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північно-Західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня виготовлення повного тексту.

Порядок подання апеляційної скарги визначений ст. 257 ГПК України підпунктом 17.5 пункту 17 Розділу ХІ Перехідні положення ГПК України.

Ухвала підписана 08.02.2021р.

Суддя С.В. Гладій

Віддрук: 4 прим.:

1- до справи

2- позивачу (м. Хмельницький, вул. Інститутська,4/1)(реком. з повід.)

3- відповідачу (м. Хмельницький, вул. Березнева,3)(реком. з повід.)

4- прокуратурі (м. Хмельницький, вул. Проскурівська,63)(реком. з повід.)