ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року м. ОдесаСправа № 916/1237/20
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Таран С.В.,

Суддів: Будішевської Л.О., Поліщук Л.В.,

при секретарі судового засідання Земляк А.В.,

за участю представників:

від Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" - Згодник С.С.,

від Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації - участі не брали,

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком"

на рішення Господарського суду Одеської області від 29.09.2020, прийняте суддею Бездолею Ю.С., м. Одеса, повний текст складено 28.10.2020,

у справі №916/1237/20

за позовом: Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком"

до відповідача: Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації

про визнання договору укладеним та стягнення 493 177,68 грн

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 р. Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" звернулося з позовом до Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації, в якому просило визнати укладеним між сторонами договір оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (в редакції, що була надіслана на адресу відповідача листом №353-40 від 15.05.2019) на період з 01.01.2019 до 31.12.2019 та стягнути з відповідача на користь позивача 493177,68 грн заборгованості за договором оренди нерухомого майна.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, який використовує належні Публічному акціонерному товариству "Укртелеком" на праві власності об`єкти нерухомого майна (технологічні приміщення, юніти), зокрема, для розміщення обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, безпідставно ухилився від розгляду та підписання запропонованого позивачем проекту договору оренди вказаних приміщень, що свідчить про наявність правових підстав для визнання зазначеного договору укладеним в судовому порядку та стягнення з відповідача заборгованості за даним договором.

За вказаною позовною заявою місцевим господарським судом 12.05.2020 відкрито провадження у справі №916/1237/20.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 29.09.2020 у справі №916/1237/20 (суддя Бездоля Ю.С.) у задоволенні позову відмовлено повністю.

Судове рішення мотивоване тим, що сторони не досягли згоди та не вчинили конклюдентних дій для укладення договору оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, на 2019 рік, при цьому позивачем не доведено того, що вказаний договір оренди, який останній просить визнати укладеним у запропонованій ним редакції на період з 01.01.2019 по 31.12.2019, є обов`язковим для укладення в силу закону, або факту наявності інших підстав для укладення цього договору в судовому порядку за обставин недосягнення сторонами згоди про це та з урахуванням заявлення позивачем вимог, спрямованих на врегулювання договірних правовідносин, які нібито існували у минулому.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Одеської області від 29.09.2020 у справі №916/1237/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Зокрема, в апеляційній скарзі скаржник наголошує на тому, що відповідач з 2018 року та по даний час користується належним позивачу нерухомим майном для розміщення інвентаризованого обладнання територіальних автоматизованих систем центрального оповіщення, що фактично не заперечується Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації і підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, при цьому у 2018 році відповідач сплачував вартість користування майном Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" для розміщення вказаного обладнання, уклав відповідний договір та після спливу дії останнього не звільнив технологічні приміщення від свого обладнання, що, за твердженням апелянта, спростовує висновок місцевого господарського суду щодо відсутності конклюдентних дій сторін на укладення запропонованого позивачем договору оренди. Водночас скаржник зазначає про безпідставне неврахування судом першої інстанції правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц, відповідно до якої конклюдентними діями може підтверджуватися лише укладення договору в усній формі, правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 05.06.2018 у справі №338/180/17, згідно з яким не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами, тому, якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону. Посилається позивач також на висновок Верховного Суду про застосування норм права, який міститься в постанові від 04.05.2018 у справі №910/10743/17, прийнятій судом касаційної інстанції у правовідносинах, що є подібними до спірних правовідносин у даній справі. Крім того, апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що послуги з технологічної оренди для потреб автоматизованих систем центрального оповіщення надаються операторами телекомунікацій на договірних засадах, у зв`язку з чим запропонований позивачем Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації договір оренди технологічних приміщень є обов`язковим для укладення в силу закону.

У відзиві на апеляційну скаргу №02.1-04/2085 від 04.12.2020 (вх.№3840/20/Д2 від 07.12.2020) Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації зазначає про її безпідставність та необґрунтованість, просить залишити скаргу без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін. Зокрема, відповідач зауважує на тому, що станом на 01.01.2019 встановлене у приміщеннях позивача обладнання системи централізованого оповіщення не перебувало у його власності або на балансі та не належало останньому на праві господарського відання або праві оперативного управління, між тим сам позивач проінформував Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації про те, що частина обладнання централізованого оповіщення цивільного захисту, яке входить до складу регіональної автоматизованої системи оповіщення цивільного захисту Одеської області, знаходиться на балансі Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", при цьому останнім при зміні форми власності та власника до Одеської обласної державної адміністрації для узгодження не надано акт приймання-передачі апаратури та технічних засобів оповіщення, а також акт, що підтверджує їх технічну готовність до використання. Відповідач також наголошує на тому, що позивач пропонував укласти договір оренди об`єктів нерухомого майна (технологічних приміщень, юнітів) на 2019 рік лише за результатами проведення спільної інвентаризації обладнання регіональної системи центрального оповіщення Одеської області, між тим така спільна інвентаризація у 2019 році не проводилась.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Таран С.В., суддів: Будішевської Л.О., Поліщук Л.В. від 24.11.2020 за вказаною апеляційною скаргою відкрито апеляційне провадження та в подальшому ухвалою суду від 10.12.2020 справу №916/1237/20 призначено до розгляду на 13.01.2021 об 11:30.

З метою повного та всебічного розгляду апеляційної скарги з забезпеченням принципу змагальності та надання учасникам справи необхідних умов для встановлення фактичних обставин справи, а також правильного застосування законодавства Південно-західним апеляційним господарським судом у судовому засіданні 13.01.2021 шляхом постановлення протокольної ухвали було оголошено перерву до 10:00 год 27.01.2021 та вирішено розглянути апеляційну скаргу апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" на рішення Господарського суду Одеської області від 29.09.2020 у справі №916/1237/20 поза межами строку, встановленого частиною першою статті 273 Господарського процесуального кодексу України, у розумний строк, достатній з урахуванням обставин справи для здійснення її своєчасного апеляційного перегляду відповідно до завдань господарського судочинства згідно зі статтею 2 Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні 27.01.2021 представник Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" апеляційну скаргу підтримав, представник Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації участі не брав, хоча був належним чином сповіщений про дату, час та місце його проведення, що підтверджується матеріалами справи (т.ІІ а.с.64, 65).

За умовами частин першої, другої статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Враховуючи наведені вище положення процесуального закону, документи, додані скаржником до апеляційної скарги, а саме: копії листів Одеської обласної державної адміністрації №1/01-45/4226/2-19 від 17.07.2019 і №6526/1/01-45-5438/2-19 від 23.09.2019 та листів Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації №01-08/904 від 26.07.2019, №2709/02-07/1343 від 05.11.2019 і №02-07/1380 від 13.11.2019, до уваги колегією суддів не беруться, оскільки в силу частини третьої статті 269 Господарського процесуального кодексу України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього, при цьому суд апеляційної інстанції враховує, що скаржником взагалі не порушується питання щодо можливості приєднання до матеріалів справи доказів, поданих ним разом з апеляційною скаргою.

Заслухавши пояснення представника апелянта, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування Господарським судом Одеської області норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Господарського суду Одеської області від 29.10.2019 у справі №916/2039/19, яке набрало законної сили та є чинним, частково задоволено позов Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" до Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації про стягнення; стягнуто з Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації на користь Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" 3% річних у розмірі 4911,11 грн та інфляційні втрати у розмірі 17892,50 грн.

В межах розгляду справи №916/2039/19 місцевим господарським судом встановлено, що 22.12.2018 між Публічним акціонерним товариством "Укртелеком" ("Виконавець") та Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації ("Замовник") було укладено договір про надання послуг з експлуатаційно-технічного обслуговування апаратури та інших технічних засобів оповіщення і зв`язку цивільного захисту №148Т, відповідно до якого Замовник доручив, а Виконавець прийняв на себе зобов`язання надавати за плату послуги з експлуатаційно-технічного обслуговування апаратури та інших технічних засобів оповіщення і зв`язку цивільного захисту. Строк дії вказаного договору - до 31.12.2018.

Як встановлено місцевим господарським судом в оскаржуваному рішенні, строк дії вищенаведеного договору №148Т від 22.12.2018 сплив, натомість між сторонами виник переддоговірний спір з приводу укладення договору оренди належних позивачу нежитлових приміщень, в яких розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту.

13.02.2019 на адресу Одеської обласної державної адміністрації надійшов лист Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" №102-ВИХ-80Д731-80Д923 від 04.02.2019, в якому останнє, посилаючись на недофінансування в попередні роки та на свій наказ №12-Н-НО від 18.01.2019 "Про затвердження фіксованих розмірів орендної плати для розміщення апаратури оповіщення цивільного захисту населення", запропонувало укласти договір оренди площ, які займає апаратура оповіщення в приміщеннях, що належать Одеській філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", з окремою компенсацією витрат за спожиту електроенергію, а договір на експлуатаційно-технічне обслуговування апаратури і технічних засобів оповіщення - укласти з будь-яким підприємством, що прийме апаратуру і технічні засоби оповіщення на експлуатаційно-технічне обслуговування.

20.05.2019 Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації було отримано лист позивача №353-40 від 15.05.2019, з яким останній надіслав проект договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" для встановлення обладнання, устаткування та інших спеціальних пристроїв на площах Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком".

Місцевим господарським судом встановлено зміст надісланого позивачем відповідачеві проекту договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" для встановлення обладнання, устаткування та інших спеціальних пристроїв на площах Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", а саме:

"

ДОГОВІР № __________

оренди нерухомого майна ПАТ "Укртелеком"

м. Одеса "____"________ 201__ р.

Публічне акціонерне товариство "Укртелеком", що іменується надалі Орендодавець, в особі начальника відділу управління нерухомістю ОФ ПАТ "Укртелеком" Сивака Руслана Васильовича, який діє на підставі довіреності №4335 від 11.03.2019, з однієї сторони, та

Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації, в особі директора департаменту Готко Сергія Миколайовича, який діє на підставі Положення, з іншої сторони (далі - Сторони), уклали договір про таке:

1.ПРЕДМЕТ ДОГОВОРУ

Орендодавець передає, а Орендар бере у строкове платне користування об`єкти нерухомого майна - технологічні приміщення, юніти (далі - майно), перелік якого визначається додатком №1 до договору та є його невід`ємною частиною. (Код ДК 021-20-9 Послуги з надання в оренду чи лізингу нежитлової нерухомості).КЕКВ 2240.

2.УМОВИ ПЕРЕДАЧІ ТА ПОВЕРНЕННЯ ОРЕНДОВАНОГО МАЙНА

2.1. Передача Орендареві Майна в користування здійснюється одночасно з підписанням повноважними представниками Сторін акта приймання-передачі майна, форма якого затверджена у додатку 1 до цього договору. При цьому ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження майна переходить до Орендаря з дати підписання такого акту.

2.2. Передача майна в оренду не передбачає передачі Орендареві права власності на нього. Власником орендованого майна залишається Орендодавець, а Орендар користується ним протягом строку дії цього договору.

2.3. Орендар зобов`язаний повернути Орендодавцю майно, разом з отриманими устаткуванням, інвентарем, а також з усіма поліпшеннями, які неможливо відокремити від майна, в належному стані, з урахуванням природного зносу, не пізніше останнього дня строку дії договору. При цьому, Сторони підписують акт приймання-передачі майна.

2.4. При встановленні Орендарем обладнання, апаратури та інших спеціальних пристроїв у Орендаря і Орендодавця виникають додаткові права і обов`язки, зазначені у додатку 2 до договору.

3.УМОВИ РОЗРАХУНКУ

3.1. Орендна плата за користування майном на дату підписання цього договору встановлюється Орендодавцем відповідно до фіксованого розміру місячної орендної плати, що передбачена у додатку №3 до договору, та не підлягає коригуванню на індекс інфляції протягом всього строку дії цього договору.

Загальна сума орендної плати зазначається у додатку №3 до цього договору.

Сума коштів на 2019 рік, яка виділена Орендарю в межах ліміту на оплату оренди, становить загальну суму в розмірі 493177 (чотириста дев`яносто три тисячі сто сімдесят сім) грн 68 коп, в т.ч. ПДВ - 82196 (вісімдесят дві тисячі сто дев`яносто шість) грн 28 коп.

3.2. Оподаткування ПДВ здійснюється за ставкою, що діє на дату виникнення податкового зобов`язання.

3.3. Витрати Орендодавця, пов`язані з утриманням майна включені до орендної плати. Вартість послуг з енергозабезпечення сплачується Орендарем додатково за умови якщо Орендарем не укладено окремого договору з енергопостачальною компанією на споживання електричної енергії. Щомісячна вартість послуг з енергозабезпечення визначається Орендодавцем та вказується в додатку 3 до договору. Розрахунок проводиться таким чином:

-за відсутності окремого лічильника - згідно паспортної потужності обладнання;

або:

-за наявності окремо встановленого лічильника - за фактичними показниками лічильника.

У разі зміни тарифів на постачання електроенергії Орендодавець самостійно застосовує такі тарифи для розрахунку вартості послуг з енергозабезпечення без додаткового повідомлення про це Орендаря.

3.4. Оплата орендної плати за перший місяць оренди здійснюється Орендарем не пізніше 5-ти робочих днів після підписання акту приймання-передачі майна. Рахунок за перший місяць оренди надається Орендарю одночасно з актом приймання-передачі майна або надається рахунок-акт.

3.5. Орендна плата разом із вартістю послуг з енергозабезпечення перераховується Орендарем у безготівковому порядку на поточний банківський рахунок Орендодавця не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим, згідно з рахунком (або рахунком- актом), які виставляються Орендодавцем не пізніше 10 (десятого) числа місяця, наступного за розрахунковим.

3.6. Щомісячна сума, яка підлягає оплаті, визначається у розмірі 100% орендної плати та вартості послуг з енергозабезпечення за звітний місяць та збільшується (зменшується) на суму заборгованості (переплати) за фактично надані послуги попереднього місяця, яка утворилась на 1 число розрахункового місяця.

Невиставлення рахунку Орендодавцем не звільняє Орендаря від сплати орендної плати за договором.

Орендодавець станом на останній календарний день розрахункового місяця формує рахунок-акт (додаток 4) та не пізніше 10 (десятого) числа місяця, наступного за розрахунковим, надає його Орендарю. Будь-які зауваження до оформлення рахунку-акту (надання послуг з оренди) Орендар направляє не пізніше 2-х робочих днів з дня виникнення такого зауваження (претензії). У разі відсутності письмових зауважень з боку Орендаря у період надання послуги та протягом 2 робочих днів після отримання рахунку-акту за звітний період, або ж у випадку ненаправлення Орендодавцю підписаного рахунку-акту, послуги автоматично вважаються наданими та отриманими Орендарем у повному обсязі без будь-яких зауважень.

3.7. Послуги за цим договором є безперервними з дати складання акту приймання-передачі майна в оренду та до дати складання акту його повернення Орендодавцю. Станом на останній календарний день розрахункового (звітного) місяця Орендодавець складає зведену податкову накладну та реєструє її в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, визначеному чинним законодавством України. Зведена податкова накладна включає повну вартість поставки та датується останнім днем звітного місяця. Якщо сума коштів, отриманих протягом звітного місяця, станом на його останній день перевищує вартість послуг, поставлених протягом такого місяця згідно з актом (рахунком-актом), сума такого перевищення визнається Сторонами орендною платою та включається Орендодавцем до зведеної податкової накладної з такою номенклатурою окремим рядком.

3.7.1. У випадку порушення Орендодавцем порядку заповнення податкової накладної, Орендар має право повідомити Орендодавця про сутність порушення, а Орендодавець зобов`язаний виписати розрахунок коригування до податкової накладної відповідно до пункту 192.1 Податкового кодексу України. У разі, якщо Сторонами погоджено коригування обсягів або вартості наданих послуг, на підставі підписаного Сторонами акта про коригування Орендодавець виписує розрахунок коригування до податкової накладної та

1)реєструє його в ЄРПН, якщо коригування призвело до збільшення суми податкових зобов`язань;

2)надсилає його Орендарю, якщо коригування призвело до зменшення податкових зобов`язань. В цьому випадку Орендар зобов`язаний зареєструвати розрахунок коригування в ЄРПН.

Акт про коригування визнається сторонами на дату реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН відповідною стороною і з такої дати є підставою для коригування розрахунків за договором.

3.8. Орендна плата за перший та останній місяць розраховується Орендодавцем з урахуванням фактичного періоду використання, визначеного відповідно до акта передачі- приймання орендованого майна. Орендна плата за останній місяць оренди сплачується Орендарем не пізніше 10 календарних днів з дати підписання акта передачі-приймання (повернення) майна.

3.9. Орендодавець одноразово на загальний строк дії договору має право в односторонньому порядку змінювати розмір Орендної плати шляхом направлення Орендарю письмового повідомлення не пізніше ніж за 60 (шістдесят) календарних днів до дати запровадження нової Орендної плати, при цьому новий розмір орендної плати не може перевищувати 15 % від розміру орендної плати, встановленої пунктом 3.1 цього договору.

4.ВИКОРИСТАННЯ АМОРТИЗАЦІЙНИХ ВІДРАХУВАНЬ

Амортизаційні відрахування на орендоване нерухоме та інше окреме індивідуально визначене майно нараховує та залишає у своєму розпорядженні Орендодавець.

5.ПРАВА СТОРІН

5.1. Орендодавець має право:

5.1.1. Вимагати своєчасної оплати оренди майна.

5.1.2. Змінювати розмір орендної плати в порядку, передбаченому договором.

5.1.3. Контролювати наявність переданого в оренду за договором майна та його використання за цільовим призначенням.

5.1.4. Виконувати перевірку умов експлуатації та збереження приладів обліку (за наявності) і зняття контрольних показників.

5.1.5. Вносити зміни до договору або достроково припиняти його дію в порядку, визначеному договором.

5.1.6. Безперешкодного доступу до майна для його огляду та проведення робіт на розсуд Орендодавця.

5.2. Орендар має право:

5.2.1. Відмовитися від подальшого користування орендованим майном і достроково припинити дію цього договору в разі, якщо він незгодний зі зміною орендної плати, за умови направлення Орендодавцю письмового повідомлення про дострокове припинення договору не пізніше ніж за 30 календарних днів до дати введення нового розміру орендної плати.

5.2.2. З письмового дозволу Орендодавця (за підписом уповноваженої особи) здійснювати за власний кошт поліпшення орендованого майна. Для отримання письмового дозволу Орендар направляє Орендодавцю пропозицію про поліпшення майна з чітким детальним вказанням, що саме планується поліпшити, яким способом, вартість робіт і поліпшень, строк виконання тощо. Виключно після отримання письмового дозволу від Орендодавця за підписом уповноваженої особи Орендар має право здійснити поліпшення. При цьому Орендар несе повну відповідальність за збереження майна, а також за шкоду, завдану майну внаслідок здійснення поліпшень як Орендарем, так і третіми особами, що будуть здійснювати (виконувати) такі поліпшення. Всі здійснені невіддільні поліпшення є власністю Орендодавця та не підлягають компенсації/відшкодуванню Орендодавцем, і вартість таких поліпшень не підлягає зарахуванню у вартість орендної плати. Всі поліпшення, які можуть бути відокремлені без пошкодження майна, здійснені Орендарем за рахунок власних коштів з дозволу Орендодавця, визнаються власністю Орендаря.

5.2.3. На доступ до орендованого майна в порядку, встановленому для об`єкта оренди.

6.ОБОВ`ЯЗКИ ОРЕНДАРЯ

6.1. Використовувати майно відповідно до пункту 1.1 договору.

6.2. Самостійно та за власний кошт (якщо умовами договору не передбачено інше) здійснювати монтаж та демонтаж обладнання.

6.3. Нести відповідальність у повному обсязі за виконання будь-яких нормативних актів щодо правил пожежної безпеки, санітарного та епідеміологічного благополуччя, охорони праці тощо. Для цього Орендар зобов`язаний за власний рахунок виконати всі заходи, що вимагаються законодавством для безпечної експлуатації майна, а також отримати всі дозвільні документи для експлуатації майна та проведення робіт в ньому.

Крім того, Орендар зобов`язаний:

-призначити особу, відповідальну за справний стан і безпечну експлуатацію електрогосподарства та пожежну безпеку;

-розробити і затвердити порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів і профілактичного обслуговування власних електроустановок;

-забезпечити систематичне проведення технічного огляду власних електроустановок, як того вимагають керівні документи;

-дотримуватись схем підключення обладнання;

-інструктувати осіб, що знаходяться в приміщеннях майна, з питань охорони праці та пожежної безпеки;

-забезпечити наявність засобів пожежогасіння;

-вчиняти інші дії, що є необхідними для дотримання вимог з охорони праці і пожежної безпеки.

6.4. Своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату та інші платежі, передбачені цим договором.

6.5. Забезпечувати представникам Орендодавця доступ до майна (встановленого на орендованій площі обладнання, апаратури, інших спеціальних пристроїв та технічних засобів телекомунікацій) для необхідних оглядів обладнання та засобів електрозв`язку, мереж водопроводу, каналізації, системи центрального опалення тощо та проведення робіт, а також за погодженням з Орендодавцем - представникам органів влади при виконанні ними службових обов`язків.

6.6. Зберігати прилади обліку (за наявності) в належному стані, що визначається відсутністю слідів псування корпусу приладу або пошкодженням його внутрішнього обладнання, а також збереження пломби і знаку маркування (ідентифікаційного номера).

6.7. За необхідності на підставі письмового дозволу Орендодавця здійснювати поточний ремонт, відновлення, зміну, переобладнання майна, обладнання, інвентаря.

6.8. Перед початком виконання робіт, які можуть впливати на безпеку працівників Орендодавця та збереження майна, узгоджувати ці роботи з відповідними службами охорони праці та пожежної безпеки Орендодавця.

6.9. Нести повну відповідальність за безпеку третіх осіб, що знаходяться в приміщеннях майна, і за збереження належного їм майна при проведенні будь-яких робіт із ним.

6.10. Не передавати в суборенду орендоване майно та не розміщувати обладнання третіх осіб.

6.11. У разі припинення дії договору оренди в останній день строку його дії повернути Орендодавцеві орендоване майно в належному стані, не гіршому ніж на час передачі його в оренду, з урахуванням фізичного зносу, відшкодувати Орендодавцеві збитки за погіршення стану або втрати (повної або часткової) майна з вини Орендаря, а також провести демонтаж свого обладнання. У разі невиконання зобов`язань, визначених цим пунктом договору, Орендодавець вправі вимагати від Орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за кожен день прострочення виконання зобов`язання. Крім того, в разі нездійснення Орендарем демонтажу обладнання в останній день строку дії договору, Орендодавець має право самостійно демонтувати таке обладнання. Орендар відшкодовує Орендодавцю вартість робіт та/або витрати за здійснення демонтажу, перевезення та зберігання демонтованого обладнання. Вартість робіт/витрат визначається Орендодавцем самостійно та сплачується Орендарем протягом 1 робочого дня з дати отримання рахунку, після чого демонтоване обладнання повертається Орендарю.

6.12. Здійснювати технічне обслуговування, розміщеного в межах майна, власного обладнання.

7.ОБОВ`ЯЗКИ ОРЕНДОДАВЦЯ

7.1. Орендодавець зобов`язаний:

7.1.1. Не втручатися в господарську діяльність Орендаря.

8.ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ СТОРІН

8.1. В разі невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків за договором, Сторони несуть відповідальність згідно із цим договором та законодавством України.

8.2. У разі порушення строків виконання грошових зобов`язань за цим договором, Орендар, на вимогу Орендодавця, сплачує пеню від суми простроченого зобов`язання в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за весь час прострочення.

8.3. В разі пошкодження або знищення майна, обладнання, інвентаря, Орендар відшкодовує збитки Орендодавцю в розмірі заподіяної шкоди.

8.4. Працівникам Орендаря категорично забороняється без дозволу Орендодавця заходити в приміщення та дільниці структурних підрозділів Орендодавця і виконувати будь-які роботи на обладнанні цих підрозділів.

8.5. Орендар несе відповідальність за:

-забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці згідно з чинним законодавством України;

-нещасні випадки, які сталися з його працівниками, та своєчасне їх розслідування;

-отримання дозволу на початок робіт від відповідних органів;

-збереження і справність орендованих будівель та приміщень, погодження з Орендодавцем - структурним підрозділом ПАТ "Укртелеком" встановлення обладнання, технологічних ліній, системи їх підключення до енергоживлення;

-дотримання видів діяльності, технологічних процесів, вказаних у договорі;

-організацію проведення навчання та інструктажів своїх працівників з охорони праці;

-отримання всіх необхідних дозволів, необхідних для здійснення діяльності (органів пожежного нагляду тощо);

-забезпечення пожежної безпеки на підлеглому підприємстві згідно з чинними нормативно-правовими актами;

-організацію проведення навчання та інструктажів своїх працівників з питань пожежної безпеки.

9.ВИРІШЕННЯ СПОРІВ

Усі спірні питання та розбіжності, які виникають між Сторонами в процесі виконання цього договору, вирішуються шляхом переговорів. У разі коли Сторони не дійдуть згоди, справа підлягає передачі на розгляд суду за підвідомчістю спорів.

10.ФОРС-МАЖОРНІ ОБСТАВИНИ

Сторони звільняються від часткового або повного виконання своїх обов`язків у разі виникнення обставин непереборної сили, які неможливо передбачити або можна передбачити, але не можна уникнути (війна, стихійне лихо), та при настанні обставин юридичного форс-мажору (рішення органів державної влади). Ці обставини мають об`єктивний та абсолютний характер. Дія обставин форс-мажору повинна бути підтверджена Торгово-промисловою палатою України, за винятком випадків, коли ці обставини загальновідомі або відповідно до цього прийнято нормативно-правові акти органів державної влади в межах їх компетенції. Сторона, для якої стало неможливим виконання обов`язків за цим договором через дію обставин форс-мажору, повинна протягом трьох днів повідомити Сторону про початок, а потім про закінчення дії цих обставин.

11.КОНФІДЕНЦІЙНІСТЬ

Сторони домовляються, що умови договору становлять конфіденційну інформацію і не можуть бути розголошені без попереднього письмового погодження з іншою Стороною протягом всього строку дії договору і 5 років після припинення його дії. Сторони також погоджуються, що без попереднього письмового дозволу інформація може надаватися структурним підрозділам Сторони чи філіям в обсязі, необхідному для виконання Стороною своїх обов`язків за цим договором. У разі порушення вимог конфіденційності інформації винна Сторона відшкодовує іншій завдані збитки та додатково сплачує штраф у розмірі 10% від річної орендної плати за договором.

12.СТРОК ДІЇ ТА УМОВИ ВНЕСЕННЯ ЗМІН, РОЗІРВАННЯ ДОГОВОРУ

12.1. Цей договір набирає чинності після підписання його Сторонами і діє до 31 грудня 2019 року включно, а у частині невиконаних на дату закінчення строку дії договору зобов`язань - до закінчення їх виконання (сторони домовилися, що згідно зі статтею 631 Цивільного кодексу України умови договору застосовуються до відносин, що виникли з 01 січня 2019 року).

12.1.1. Про закінчення строку договору та повернення орендованого майна Сторона повинна повідомити іншу Сторону не пізніше ніж 30 (тридцять) календарних днів до дати закінчення. В іншому випадку строк дії договору продовжується на 1 (один) рік.

12.2. У випадках коли після укладення цього договору законодавством буде встановлено правила, що погіршують становище Сторін, умови договору, обумовлені раніше, зберігають чинність протягом всього строку його дії.

12.3. Умови даного договору мають однакову зобов`язальну силу для Сторін і можуть бути змінені за взаємною згодою Сторін з обов`язковим складанням письмового документу за підписами обох Сторін, якщо інше прямо не передбачено в договорі.

12.4. Договір може бути достроково припинений в таких випадках:

12.4.1. 3а взаємною згодою Сторін з обов`язковим складанням письмового документу за підписами обох Сторін;

12.4.2. Орендодавцем або Орендарем в односторонньому порядку з будь-яких підстав за умови направлення іншій Стороні письмового повідомлення про дострокове припинення договору не менш ніж за 180 календарних днів до дати припинення;

12.4.3. Орендарем в разі незгоди зі зміною орендної плати за умови направлення Орендодавцю письмового повідомлення про дострокове припинення договору не менш ніж за 30 календарних днів до дати введення нового розміру орендної плати;

12.4.4. Орендодавцем в односторонньому порядку за умови направлення Орендарю письмового повідомлення про дострокове припинення договору не менш ніж за 15 календарних днів до дати припинення в разі:

1)використання Орендарем майна не за цільовим призначенням, у тому числі і в разі передачі майна в суборенду;

2)навмисного або з необережності Орендаря погіршення технічного і санітарного стану майна;

3)порушення строків сплати орендної плати та інших платежів за договором більше ніж на 2 місяці або не сплати їх в повному обсязі;

4)відмови Орендаря виконувати додаткові обов`язки, зазначені в додатку 2 до цього договору, який є його невід`ємною частиною, у разі встановлення Орендарем обладнання, апаратури та інших спеціальних пристроїв.

12.5. Реорганізація Орендодавця не є підставою для зміни умов або припинення дії цього договору.

13.ОСОБЛИВІ УМОВИ

13.1. Передбачені цим договором права і обов`язки ПАТ "Укртелеком", у тому числі проведення розрахунків, виконуються Одеською філією товариства.

13.2. Сторони домовляються про те, що на їхні договірні відносини не поширюються норми Закону України "Про оренду державного та комунального майна" і Методики розрахунку і порядку використання плати за оренду державного майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 №786.

13.3. В разі порушення Орендарем строків виконання грошових зобов`язань за цим договором Орендодавець має право здійснити притримання належного Орендарю майна, що розміщене на орендованих площах, до виконання Орендарем зобов`язання. Сторони погоджують, що таке притримання належного Орендарю майна сприятиме належному виконанню обов`язків Орендаря щодо сплати всіх передбачених договором платежів та жодним чином не порушуватиме його прав на притримане майно. Притримане майно повертається Орендарю після виконання ним всіх передбачених зобов`язань по договору.

14.ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ

14.1. Договір складений у двох оригінальних примірниках, які мають однакову юридичну силу і зберігаються по одному в кожної зі Сторін за договором.

14.2. Додатки до договору, підписані повноважними представниками Сторін, є його невід`ємною частиною.

14.3.Усі зміни і доповнення до цього договору оформляються у вигляді додаткових угод, які дійсні лише за умови, якщо складені в письмовій формі та підписані обома Сторонами, окрім випадків, зазначених у договорі (у т.ч. зміни його умов Орендодавцем в односторонньому порядку).

14.4. Після підписання цього договору всі попередні домовленості, що суперечать його положенням, втрачають чинність.

14.5. Договір не втрачає чинності у разі зміни реквізитів Сторін, їх установчих документів, а також зміни власника, організаційно-правової форми тощо. Про зазначені зміни Сторони зобов`язані протягом 15 днів повідомити одна одну.

14.6. До цього договору додаються:

14.6.1. Акт приймання-передачі майна (додаток 1).

14.6.2. Перелік додаткових прав та обов`язків Орендаря і Орендодавця при встановленні в орендованих приміщеннях технологічного обладнання електрозв`язку (додаток 2).

14.6.3. Зразкова форма розрахунку вартості оренди майна та відшкодування витрат електроенергії (додаток 3).

14.6.3. Зразкова форма Рахунок-Акт наданих послуг (додаток 4).

15.ЮРИДИЧНІ АДРЕСИ, ПОШТОВІ ТА ПЛАТІЖНІ РЕКВІЗИТИ, ПІДПИСИ СТОРІН

Орендодавець:

Публічне акціонерне товариство "Укртелеком"

Юридична адреса: 01601, м. Київ, бульв. Т. Шевченка, 18

Код

Одеська філія ПАТ "Укртелеком"

Юридична та поштова адреси: 65023, м. Одеса, вул. Коблевська, 39

Код

п/р НОМЕР_1 Банк АТ "Альфа-Банк", м. Київ

Номер філії 510

Індивідуальний податковий номер 56

Укртелеком має статус платника податку на загальних підставах

Орендар:

Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації

Юридична адреса:

Код

Банківські реквізити: п/р: 2642 Банк ДКСУ в м. Київ МФО: 820172

№ свідоцтва платника податку:

Індивідуальний податковий номер (ІПН):

Контактний телефон:

Ел. адреса:

Начальник відділу управління нерухомістю ОФ ПАТ "Укртелеком" Р.М. Сивак

_______________

Директор Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації С.М. Готко

_______________ "

Листом №02-07/750 від 01.07.2019 відповідач, з огляду на неодноразові звернення щодо проблемних питань, пов`язаних з утриманням та обслуговуванням територіальної системи централізованого оповіщення, а також з метою вирішення питань щодо договору про надання послуг зі здійснення експлуатаційно-технічного обслуговування апаратури та інших технічних засобів оповіщення і зв`язку цивільного захисту №148т від 22.12.2018 та укладення аналогічного договору на 2019 рік, просив Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" направити свого уповноваженого представника до Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації в зручний для позивача час, завчасно попередивши про дату та час робочої зустрічі.

Позивач листом №255-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 17.07.2019 повідомив Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації про неотримання Одеською філією Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" відповідей на вищезазначені звернення №102-ВИХ-80Д731-80Д923 від 04.02.2019 та №353-40 від 15.05.2019.

З метою проведення інвентаризації обладнання територіальної системи цивільного захисту Одеської області 30.07.2019 Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" звернулося до відповідача з викладеним у листі №282-ВИХ-ОД-51Q000-2019 проханням надати перелік обладнання, яке перебуває на балансі Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації та розміщене на площах, що належать позивачу.

В адресованому позивачу листі №02-07/1124 від 12.09.2019 Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації просив проінформувати про наявність у Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" людських та технічних ресурсів, необхідних для утримання апаратури оповіщення в робочому стані, можливість проведення відповідних регламентних робіт, а також про готовність укласти договір про надання послуг із експлуатаційно-технічного обслуговування регіональної системи централізованого оповіщення Одеської області.

У відповідь на вищенаведене звернення Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації позивач надіслав відповідь №333-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 17.09.2019, в якій зазначив про те, що Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" не надає послуги експлуатаційно-технічного обслуговування апаратури оповіщення та не має відповідних ресурсів для укладення договору на експлуатаційно-технічне обслуговування регіональної системи централізованого оповіщення Одеської області, у зв`язку з чим останнє вже пропонувало Одеській обласній державній адміністрації укласти відповідний договір з будь-яким іншим підприємством, при цьому, враховуючи фактичне розміщення апаратури оповіщення зазначеної регіональної системи в приміщеннях Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", позивач запропонував відповідачу за результатами спільної інвентаризації обладнання регіональної системи централізованого оповіщення Одеської області укласти з ним на 2019 рік договір оренди нежитлових приміщень, в яких розміщена відповідна апаратура оповіщення.

01.10.2019 Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" отримало лист Одеської обласної державної адміністрації №6526/1/01-45/5438/2-19 від 23.09.2019, яким позивача було проінформовано про те, що залишок кредиторської заборгованості за договором №148т від 22.12.2018 у сумі 149,4 тис.грн планується погасити до кінця поточного року за рахунок коштів, передбачених з державного бюджету на утримання регіональної системи оповіщення Одеської області, що надходять пропорційними частинами з помісячним розписом. Крім того, у даному листі зазначено про проведення за підсумками наради, яка відбулась 23.07.2019, інвентаризації обладнання системи оповіщення, розташованого у містах Одеса та Чорноморськ, а також у Арцизькому, Білгород-Дністровському, Болградському, Ізмаїльському, Ренійському, Саратському, Тарутинському, Татарбунарському та Ширяївському районах Одеської області, а також викладено прохання про прискорення підготовки та надання Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації інформації про обладнання, яке перебуває на балансі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" та розташоване на її площах.

В подальшому позивач звернувся до відповідача з листом №371-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 09.10.2019, в якому, посилаючись на те, що на майданчиках Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", крім обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, встановлено обладнання систем оповіщення сторонніх організацій, просив надати перелік апаратури оповіщення, яка розміщена на площах Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" та знаходиться на балансі Одеської обласної державної адміністрації та районних державних адміністрацій Одеської області по кожній адресі окремо, а також підтвердити, що обладнання централізованого оповіщення цивільного захисту, яке розміщене на площах Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", входить до складу регіональної автоматизованої системи оповіщення цивільного захисту Одеської області та використовується в інтересах оповіщення керівних осіб органів влади та населення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій на території області.

11.10.2019 Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації було отримано лист позивача №790-40 від 10.10.2019, з яким останній надіслав проект договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" для встановлення обладнання, устаткування та інших спеціальних пристроїв на площах Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком".

Відповідач разом з листом №2709/02-07/1343 від 05.11.2019 надав Публічному акціонерному товариству "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" перелік обладнання системи централізованого оповіщення, яке встановлене в приміщеннях вказаної філії та задіяне для оповіщення посадових осіб Одеської області та населення, в табличному вигляді, при цьому відповідні рядки цієї таблиці щодо балансоутримувача вказаного майна залишились незаповненими. Не містить зазначений перелік і відомостей про те, у яких саме приміщеннях розміщене обладнання системи централізованого оповіщення.

Листом №02-07/1380 від 13.11.2019 Департамент з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації повідомив позивача про те, що договір оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" може бути укладений виключно після вирішення питання про балансоутримувача обладнання територіальної системи централізованого оповіщення Одеської області.

За результатами розгляду вищенаведеного листа позивач надав відповідь №419-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 22.11.2019, в якій повідомив про те, що на балансі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" знаходиться частина обладнання централізованого оповіщення цивільного захисту, яке входить до складу регіональної автоматизованої системи оповіщення цивільного захисту Одеської області та використовується в інтересах оповіщення керівних осіб органів влади та населення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій на території області, при цьому філія готова передати на баланс Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації обладнання централізованого оповіщення цивільного захисту Одеської області за переліком, наведеним в додатку до даного листа, у зв`язку з чим для організації такої передачі відповідачу необхідно визначитися з представниками, які будуть приймати участь в роботі комісії по прийманню обладнання.

Розпорядженням Одеської обласної державної адміністрації №66/од-2020 від 06.02.2020 "Про заходи щодо обліку обладнання територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення Одеської області" утворено комісію з інвентаризації обладнання територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення Одеської області у складі згідно з додатком, зобов`язано комісію до 31.03.2020 провести інвентаризацію обладнання територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення Одеської області та вирішено за результатами проведеної інвентаризації закріпити таке обладнання за Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації на праві оперативного управління.

16.03.2020 сторонами складено та підписано акт інвентаризації обладнання територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення Одеської області, яке розміщене в районних та міських центрах телекомунікацій, станційно-лінійних дільницях та яке було виявлено в ході інвентаризації. Відомостей про балансоутримувачів обладнання акт інвентаризації не містить.

Одеська обласна державна адміністрація звернулася до позивача з листом №4889/2/01-34/4456/2-20 від 18.06.2020, в якому зазначила про те, що питання стосовно укладення з Одеською філією Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" договору буде вирішене після закріплення відповідного обладнання за Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації на праві оперативного управління, а також з метою недопущення блокування функціонування територіальної автоматизованої системи централізованого оповіщення Одеської області просила допустити спеціалістів Комунального підприємства "Укрспецзв`язок" до приміщень вузлів зв`язку філії, в яких розміщене зазначене обладнання.

Як встановлено місцевим господарським судом, станом на серпень 2020 року сторони перебували у процесі узгодження редакції та врегулювання розбіжностей до іншого проекту договору оренди нерухомого майна, а саме: договору на 2020 рік.

Предметом спору у даній справі є вимоги про визнання укладеним між сторонами договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (в редакції, що була надіслана на адресу відповідача листом №353-40 від 15.05.2019) на період з 01.01.2019 до 31.12.2019, а також про стягнення з відповідача на користь позивача 493177,68 грн заборгованості за вказаним договором.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд виходив з недосягнення сторонами згоди на укладення договору оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, на 2019 рік, а також з недоведеності позивачем того, що вказаний договір оренди, який останній просив визнати укладеним у запропонованій ним редакції на період з 01.01.2019 по 31.12.2019, є обов`язковим для укладення в силу закону, або факту наявності інших підстав для укладення цього договору в судовому порядку за обставин недосягнення сторонами згоди про це.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для відмови у задоволенні позову з огляду на наступне.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Отже, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочин.

Згідно з приписами статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, у тому числі і з договорів.

Частиною першою статті 173 Господарського кодексу України встановлено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених Господарським кодексом України, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (стаття 174 Господарського кодексу України).

В силу статті 179 Господарського кодексу України майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями. При укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору, зокрема, на основі вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству.

Відповідно до частини сьомої статті 179 Господарського кодексу України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

За умовами частини першої статті 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Положеннями статті 14 Цивільного кодексу України унормовано, що цивільні обов`язки виконуються у встановлених договором або актом цивільного законодавства межах, особа не може бути примушеною до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 Цивільного кодексу України).

Згідно з приписами статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частиною першою статті 640 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Статтею 649 Цивільного кодексу України встановлено, що розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом. Розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору не на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, можуть бути вирішені судом у випадках, встановлених за домовленістю сторін або законом.

Згідно зі статтею 181 Господарського кодексу України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів. Проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках. Сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору. За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором. Сторона, яка одержала протокол розбіжностей до договору, зобов`язана протягом двадцяти днів розглянути його, в цей же строк вжити заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та включити до договору всі прийняті пропозиції, а ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передати в цей же строк до суду, якщо на це є згода другої сторони. У разі досягнення сторонами згоди щодо всіх або окремих умов, зазначених у протоколі розбіжностей, така згода повинна бути підтверджена у письмовій формі (протоколом узгодження розбіжностей, листами, телеграмами, телетайпограмами тощо). Якщо сторона, яка одержала протокол розбіжностей щодо умов договору, заснованого на державному замовленні або такого, укладення якого є обов`язковим для сторін на підставі закону, або сторона - виконавець за договором, що в установленому порядку визнаний монополістом на певному ринку товарів (робіт, послуг), яка одержала протокол розбіжностей, не передасть у зазначений двадцятиденний строк до суду розбіжності, що залишилися неврегульованими, то пропозиції другої сторони вважаються прийнятими. У разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся). Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються нормами Цивільного кодексу України.

Спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору (частина перша статті 187 Господарського кодексу України).

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що переддоговірним є спір, який виникає у разі, якщо сторона ухиляється або відмовляється від укладення договору в цілому або не погоджує окремі його умови. Отже, передати переддоговірний спір на вирішення суду можливо лише тоді, коли хоча б одна із сторін є зобов`язаною його укласти через пряму вказівку закону, або на підставі обов`язкового для виконання акта планування. В інших випадках спір про укладення договору чи з умов договору може бути розглянутий господарським судом тільки за взаємною згодою сторін або якщо сторони зв`язані зобов`язанням укласти договір на підставі існуючого між ними попереднього договору.

Аналогічну правову позицію об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладено у постанові від 25.05.2018 у справі №61/341.

Таким чином, згідно з приписами законодавства, на розгляд суду може бути переданий переддоговірний спір у випадках, якщо це: 1) спір, що виник при укладанні договору за державним замовленням; 2) якщо це договір, укладення якого є обов`язковим на підставі закону; 3) в інших випадках, встановлених законом; 4) інші переддоговірні спори, якщо це передбачено угодою сторін, або на підставі укладеного між сторонами попереднього договору.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що договір оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, не є договором, що укладається за державним замовленням, та не належить до договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону або в силу інших підстав, безпосередньо встановлених законом.

Доводи апелянта про те, що запропонований позивачем Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації договір оренди технологічних приміщень є обов`язковим для укладення в силу закону, апеляційним господарським судом до уваги не приймаються, адже вказані твердження скаржника обґрунтовані посиланням виключно на Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та зв`язку у сфері цивільного захисту, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 №733, що не містить будь-яких приписів щодо обов`язковості укладення відповідних договорів оренди нерухомого майна.

Пункт 26 вказаного Положення лише забороняє підприємствам, установам і організаціям незалежно від форми власності, власникам об`єктів з масовим перебуванням людей відключати канали та лінії електрозв`язку, що задіяні системами оповіщення, здійснювати демонтаж сигнально-гучномовних пристроїв (у тому числі радіотрансляційних точок), електросирен, електронних інформаційних табло, технічних засобів та апаратури оповіщення без погодження з відповідним місцевим органом виконавчої влади (органом місцевого самоврядування), однак наявність такої заборони жодним чином не пов`язується у зазначеному нормативно-правовому акті з обов`язком щодо укладення договорів оренди приміщень.

Неправомірним є також посилання скаржника в апеляційній скарзі на положення затвердженої наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи і Державного комітету зв`язку та інформатизації України №210/119 від 16.08.2000 Інструкції про порядок експлуатаційно-технічного обслуговування апаратури та інших технічних засобів оповіщення і зв`язку цивільної оборони підприємствами електрозв`язку України, оскільки остання 26.06.2018, тобто ще до виникнення спірних правовідносин у даній справі, втратила чинність, у зв`язку з чим не підлягає застосуванню.

Частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За умовами частини першої статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд апеляційної інстанції вбачає, що у матеріалах справи відсутні та сторонами до місцевого господарського суду не подано жодного доказу на підтвердження укладення між ними угоди або попереднього договору, які передбачали б зобов`язання Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" і Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації укласти договір оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту.

Отже, беручи до уваги те, що укладення договору оренди нерухомого майна не є обов`язковим для сторін відповідно до законодавства, що діяло станом на час виникнення спірних правовідносин, при цьому останні не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, Південно-західний апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовної вимоги про визнання укладеним договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (в редакції, що була надіслана на адресу відповідача листом №353-40 від 15.05.2019) на період з 01.01.2019 до 31.12.2019.

Посилання скаржника на те, що відповідач користується належним позивачу нерухомим майном для розміщення інвентаризованого обладнання територіальних автоматизованих систем центрального оповіщення, при цьому у 2018 році відповідач сплачував вартість користування майном Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" для розміщення вказаного обладнання, уклав відповідний договір та після спливу дії останнього не звільнив технологічні приміщення від свого обладнання, колегією суддів до уваги не приймаються, адже обставини виконання або невиконання Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації прийнятих на себе зобов`язань за будь-якими іншими договорами, якими не передбачалося обов`язку сторін укласти відповідний договір оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, на 2019 рік, не входять до предмету доказування у даній справі, оскільки жодним чином не підтверджують наявності передбачених законом підстав для визнання договору укладеним в судовому порядку.

Крім того, як обґрунтовано зазначив місцевий господарський суд, можливе понесення позивачем збитків внаслідок невикористання належних йому приміщень у зв`язку з перебуванням в таких приміщеннях майна відповідача не є предметом спору у даній справі і в процесі розгляду переддоговірного спору не є окремою та достатньою підставою для визнання укладеним договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком".

Доводи апелянта про належність обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації судом апеляційної інстанції також оцінюються критично, оскільки у матеріалах справи відсутні будь-які належні у розумінні процесуального закону докази на підтвердження перебування вказаного обладнання у власності, на праві оперативного управління або господарського відання, як і взагалі докази перебування цього обладнання на балансі відповідача, натомість згідно з листом позивача №419-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 22.11.2019 частина обладнання централізованого оповіщення цивільного захисту, яке входить до складу регіональної автоматизованої системи оповіщення цивільного захисту Одеської області та використовується в інтересах оповіщення керівних осіб органів влади та населення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій на території області, знаходиться на балансі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", а відповідно до листа позивача №371-ВИХ-ОД-51Q000-2019 від 09.10.2019 на майданчиках Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", крім обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, встановлено обладнання систем оповіщення сторонніх організацій. Крім того, як вбачається з листа Одеської обласної державної адміністрації №4889/2/01-34/4456/2-20 від 18.06.2020, остання лише планує закріпити централізоване оповіщення цивільного захисту за відповідачем на праві оперативного управління, між тим доказів передачі вищенаведеного майна Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації на вказаному речовому праві учасниками справи до Господарського суду Одеської області не подано.

Відповідно до частини другої статті 205 Цивільного кодексу України правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Таким чином, в силу приписів цивільного законодавства конклюдентними діями може підтверджуватися лише укладення договору в усній формі.

Саме таку правову позицію Великої Палати Верховного Суду викладено в постанові від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц.

За таких обставин, з огляду на те, що в силу частини першої статті 793 Цивільного кодексу України договір найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) укладається у письмовій формі, Південно-західний апеляційний господарський суд погоджується з доводами апелянта про безпідставне посилання суду першої інстанції на невчинення сторонами конклюдентних дій для укладення договору оренди нерухомого майна, в якому розміщене обладнання регіональної автоматизованої системи централізованого оповіщення цивільного захисту, на 2019 рік. Між тим помилковість вищенаведеного висновку Господарського суду Одеської області не може бути підставою для скасування оскаржуваного рішення, оскільки останній не вплинув на правильність прийнятого судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з недоведеністю позивачем наявності обставин, з якими закон пов`язує можливість визнання договорів укладеними в судовому порядку.

Твердження апелянта про безпідставне неврахування місцевим господарським судом під час ухвалення оскаржуваного рішення правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 05.06.2018 у справі №338/180/17, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вказана постанова була прийнята судом касаційної інстанції за інших фактичних обставин, встановлених судами, ніж ті, що були встановлені апеляційним господарський судом у даній справі, тобто не у подібних правовідносинах, адже в межах розгляду справи №338/180/17 судом було встановлено факти погодження сторонами істотних умов договору будівельного підряду (зокрема, переліку та вартості робіт) та часткового виконання цих узгоджених умов як з боку позивача (перерахування частини авансу), так і з боку відповідача (виготовлення та доставка частини брусів), у той час як у даній справі відсутні будь-які належні у розумінні статті 76 Господарського процесуального кодексу України докази на підтвердження досягнення Публічним акціонерним товариством "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" і Департаментом з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Одеської обласної державної адміністрації згоди щодо істотних умов договору оренди нерухомого майна, у тому числі стосовно орендної плати тощо.

Судом апеляційної інстанції також не приймається до уваги посилання скаржника на неврахування судом першої інстанції правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 04.05.2018 у справі №910/10743/17, адже, як вбачається з вищенаведеної постанови суду касаційної інстанції, господарські суди у вказаній справі дійшли висновку про те, що відповідач безпідставно використовував належні позивачу кабельні канали електрозв`язку, при цьому в силу вимог законодавства порядок та умови використання останніх особами, яким вони не належать, встановлюється за договором з власником, натомість у даній справі позивач просить визнати укладеним договір оренди нежитлових приміщень, обов`язковість укладення якого чинним законодавством не встановлена, відтак фактичні обставини даної справи та справи №910/10743/17, на яку посилається скаржник, не є подібними.

Водночас, беручи до уваги відсутність підстав для визнання укладеним між сторонами договору оренди нерухомого майна Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (в редакції, що була надіслана на адресу відповідача листом №353-40 від 15.05.2019) на період з 01.01.2019 до 31.12.2019, апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача 493177,68 грн заборгованості за вказаним договором, має похідний характер від вимоги про визнання договору укладеним, а тому, з огляду на те, що можливість задоволення похідних вимог безпосередньо залежить від задоволення основних позовних вимог, така вимога також не підлягає задоволенню.

За умовами статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Перевіривши відповідно до статті 270 Господарського процесуального кодексу України юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення у рішенні місцевого господарського суду, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції об`єктивно розглянув у судовому процесі обставини справи в їх сукупності; дослідив подані сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень докази; правильно застосував матеріальний закон, що регулює спірні правовідносини, врахував положення статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із чим дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для відмови у задоволенні позову.

Доводи апелянта не спростовують висновків суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення колегія суддів не вбачає.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" залишити без задоволення, рішення Господарського суду Одеської області від 29.09.2020 у справі №916/1237/20 - без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" в особі Одеської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком".

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у строк, який обчислюється відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 01.02.2021.

Головуючий суддя С.В. Таран

Суддя Л.О. Будішевська

Суддя Л.В. Поліщук