ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2021 р. Справа№ 910/18214/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пашкіної С.А.

суддів: Буравльова С.І.

Андрієнка В.В.

За участю секретаря судового засідання : Кулачок О.А.

представників сторін:

від позивача - не з`явився;

від відповідача 1 - Ананійчук О.А. ( довір. №106 від 26.09.2020);

від відповідача 2 - Снісаренко К.С. (самопредставництво);

від відповідача 3- не з`явився;

від третьої особи 1- Сапальов В.В. (самопредставництво);

від третьої особи 2 - не з`явився;

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020

у справі № 910/18214/19 (суддя Чинчин О.В.)

за позовом ОСОБА_1

до 1. Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк".

2.Міністерства фінансів України.

3.Державної організації (установи, закладу) "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб".

За участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів:

1.Національного банку України.

2.Кабінету Міністрів України.

Про визнання договорів недійсними

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 у справі №910/18214/19 заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 вважати неподаною та повернути заявникові.

Ухвала місцевого господарського суду ґрунтується на тому, що:

- заявником не було подано на адресу суду доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та у розмірі 737 802грн. 00коп. в оригіналі у строк по 23.11.2020, тобто не було усунуто недоліки у строк, встановлений в ухвалі Господарського суду міста Києва від 16.11.2020.

Не погоджуючись з ухвалою, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 скасувати та направити справу до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову.

В апеляційній скарзі позивач зазначає про те, що:

- постановлення ухвали про повернення заяви про зміну предмета позову з підстав несплати судового збору у значному розмірі протягом п`яти днів і без з`ясування фактичного майнового стану позивача є порушенням права на справедливий суд, зокрема, права на доступ до суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020,справу № 910/18214/19 призначено до розгляду на 20.01.2021.

Від третьої особи 1 (06.01.2021) надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому третя особа 1 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу третя особа 1 зазначає про те, що:

- позивачем не було виконано вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 про залишення заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 у справі №910/18214/19 без руху, а отже суд першої інстанції правомірно постановив ухвалу про повернення такої заяви заявнику.

Від третьої особи 2 (11.01.2021) надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому третя особа 2 просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу третя особа 2 зазначає про те, що:

- доводи позивача про те, що суд при прийнятті оскаржєуваної ухвали мав з`ясовувати майновий стан позивача не відповідають положенням ГПК України та Закону України «Про судовий збір».

Від відповідача 1 (19.01.2021) надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 1 просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач 1 зазначає про те, що:

- у підготовчому судовому засіданні 18.11.2020 представником позивача було отримано ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 про залишення заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 по справі №910/18214/19 без руху, також зазначена ухвала булла надіслана на адресу ОСОБА_1 , рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

- позивачем не подавалось та не заявлялось клопотання щодо звільнення, відстрочення, розстрочення чи зменшення сплати судового збору, доводи позивача про те, що суд при прийнятті оскаржуваної ухвали мав самостійно з`ясувати майновий стан позивача не відповідають положенням ГПК України та Закону України «Про судовий збір».

В судове засідання апеляційного господарського суду 20.01.2021 не з`явились представники позивача, відповідача 3, третьої особи 2.

Від позивача (20.01.2021) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому позивач просить відкласти розгляд справи на іншу дату, та обгрунтовує клопотання тим, що 11.03.2020 Постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на усій території України встановлено карантин. Відповідно до сайту Судова влада Укаїни станом на 22 червня 2020 в системі правосуддя України зафіксовано 64 випадки зараження на гостру респіраторну хворобу COVID-19, також з 08.01.2021 по 25.01.2021 в Україні введено жорсткий карантин для запобігання поширенню COVID-19, у листопаді-грудні 2020 року, у відповідності до офіцйних повідомлень, значно зросла кількість захворювань працівників суду, у тому числі суддів.

Всі представники позивача по даній справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також знаходяться на даний момент на самоізоляції а відтак не зможуть взяти участь в судовому засіданні, призначеному у справі.

Судова колегія враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Крім того, судова колегія зазначає про те, що юридичну особу за посадою може представляти її керівник. Інші особи можуть бути її представниками, якщо вони діють у межах, визначених законодавством чи установчими документами юридичної особи.

Відповідно до статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином, зазначений у клопотанні представник є не єдиною особою, що має право представляти інтереси товариства в суді.

Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

З метою дотримання розумних строків розгляду справи, а також враховуючи те, що учасники справи висловили свої позиції в апеляційній скарзі та відзиві на неї, судова колегія дійшла висновку про можливість розглянути справу.

Дослідивши доводи апеляційної скарги, наявні матеріали справи та заслухавши пояснення представників відповідача 1, відповідача 2, третьої особи 1 судовою колегією встановлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у встановлених Законом України "Про судовий збір" порядку та у розмірі 737 802 грн. 00 коп. в оригіналі .

У підготовчому судовому засіданні 18.11.2020 судом вручено ухвалу про залишення заяви без розгляду від 16.11.2020 року представнику позивача.

Крім того, ухвала Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 року по справі №910/18214/19 надіслана на адресу ОСОБА_1 , яка визначена у вступній частині позовної заяви, рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Враховуючи те, що у підготовчому судовому засіданні 18.11.2020 року представнику позивача було отримано ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 року про залишення заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 без руху, останнім днем строку для подання на адресу суду заяви про усунення недоліків є 23.11.2020 року.

Як вбчається з матеріалів справи заявником не було подано на адресу місцевого господарського суду доказів сплати судового збору у встановлених Законом України "Про судовий збір" порядку та у розмірі 737 802 грн. 00 коп. в оригіналі у строк по 23.11.2020 року, тобто не було усунуто недоліки у строк, встановлений в ухвалі Господарського суду міста Києва від 16.11.2020 року.

Доводи позивача в апеляційній скарзі про те, що постановлення ухвали про повернення заяви про зміну предмета позову з підстав несплати судового збору у значному розмірі протягом п`яти днів і без з`ясування фактичного майнового стану позивача є порушенням права на справедливий суд, зокрема, права на доступ до суду не можуть бути покладені в основу рішення з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, як слідує з матеріалів справи, позивачем не подавалось клопотання щодо звільнення, розстрочення чи зменшення сплати судового збору.

Таким чином, доводи позивача про те, що суд при прийнятті оскаржуваної ухвали мав з`ясовувати майновий стан позивача не відповідають положенням ГПК України та Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, місцевий господарський суд дійшов до обгрунтованого висновку про те, що заява ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 підлягає поверненню заявнику.

Проаналізувавши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, ухвала Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.255, 269, 270, 273-279, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 у справі №910/18214/19 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/18214/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

В разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови суду апеляційної інстанції зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 03.02.2021

Головуючий суддя С.А. Пашкіна

Судді С.І. Буравльов

В.В.Андрієнко