УХВАЛА

01 лютого 2021 року

м. Київ

Справа № 922/857/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О. Р. - головуючого, Кондратової І. Д., Стратієнко Л. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного сільськогосподарського підприємства "Нове життя" (далі - ПСП "Нове життя")

на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 (суддя Жельне С. Ч.)

та постанову Східного апеляційного господарського суду від 03.12.2020 (колегія суддів у складі: Гетьман Р. А. - головуючий, Дучал Н. М. , Склярук О. І.)

у справі за позовом ПСП "Нове життя"

до Сільськогосподарського виробничого кооперативу "Дружба" (далі - СВК "Дружба")

про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

1. 15.01.2021 ПСП "Нове життя" звернулось з касаційною скаргою до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 03.12.2020.

2. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2021 справу передано на розгляд колегії суддів Касаційного господарського суду у складі: Кібенко О. Р. - головуючого, Кондратової І. Д., Стратієнко Л. В

3. Дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та зміст судових рішень, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, виходячи з такого.

4. Частиною другою статті 6 та частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

5. Згідно із пунктом 8 частини першої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

6. За змістом пункту 1 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

7. Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

8. Згідно із частиною п`ятої статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

9. Відповідно до частини сьомої зазначеної статті для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

10. Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1- 3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

11. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

12. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17 провадження № 12-76гс18).

13. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 провадження № 12-36гс20.

14. У справі № 922/857/20 ПСП "Нове життя" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до СВК "Дружба" з вимогами виділити в натурі частку в спільній частковій власності розпайованого майна відповідача на загальну суму 55 148,26 грн шляхом визнання права власності на нерухоме майно, а саме на нежитлову будівлю-корівник, який розташований в с. Благодатне, вул. Центральна, Валківського району Харківської області, з літерою «С1», рік введення в експлуатацію 1985, з літерою «Р1», рік введення в експлуатацію 1987, загальною площею 2 700 кв. м, балансовою вартістю 25 000 грн.

15. З огляду на наведене, предметом позову у даній справі є вимога визнати право власності на нерухоме майно, вартість якого становить значно менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому у розумінні положень ГПК України ця справа є малозначною.

16. При цьому, касаційна скарга не містить належних обґрунтувань, які могли б бути визнані такими, що підпадають під дію підпунктів а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України.

17. Тому підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ПСП "Нове життя" відсутні.

18. Верховний Суд зазначає, що вичерпний перелік судових рішень, які можуть бути оскаржені до касаційного суду, жодним чином не є обмеженням доступу особи до процесу правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем "розумних обмежень" в праві на звернення до касаційного суду не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та викликане виключно особливим статусом Верховного Суду, розгляд скарг яким покликаний забезпечувати формування єдиної правозастосовчої практики, а не можливість перегляду судових рішень.

19. З урахуванням викладеного, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ПСП "Нове життя" на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 03.12.2020 у справі № 922/857/20, оскільки вона подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

20. Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке підлягає залишенню без розгляду, оскільки суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 12, 163, 234, 235, 287, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 922/857/20 за касаційною скаргою Приватного сільськогосподарського підприємства "Нове життя" на рішення Господарського суду Харківської області від 05.08.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 03.12.2020.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді І. Кондратова

Л. Стратієнко