ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2021 року м.Дніпро Справа № 904/1545/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузнецова В.О.,

суддів Коваль Л.А., Чередка А.Є.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2020 (повний текст ухвали складено 11.11.2020, суддя Панна С.П.) у справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ФЛОБЕС", м. Дніпро

до відповідача-1 приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ", м.Дніпро

відповідача-2 акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк", м. Київ

про визнання частково недійсним договору від 16.12.2016 про внесення змін до кредитного договору № КГ-473 Г від 05.05.2011

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2020 у даній справі зустрічну позовну заяву від 11.11.2020 повернуто приватному акціонерному товариству "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ".

Ухвала місцевого господарського суду мотивована тим, що зустрічна позовна заява подана без дотримання вимог ч.1 ст.180 Господарського процесуального кодексу України.

ІІ. Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи учасників справи

2.1 Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись із згаданою ухвалою, приватне акціонерне товариство "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу господарського суду скасувати та направити зустрічну позовну заяву приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" для продовження розгляду по суті.

Аргументуючи апеляційну скаргу, заявник апеляційної скарги посилається на те, що представник приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" не був присутній у підготовчому засіданні 22.10.2020 (самоізоляція у зв`язку з випадками захворювання на Covid колегами по роботі). Внаслідок неможливості явки в судове засідання представника приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" з об`єктивних причин, підприємство не мало можливості подати зустрічну позовну заяву.

Приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" було подано клопотання про розгляд справи спочатку, щоб мати процесуальну можливість подати зустрічний позов. Вказане клопотання не було вирішено до вирішення питання щодо прийняття зустрічного позову. Таким чином, на думку скаржника, вирішення питання щодо зустрічного позову, без вирішення клопотання про розгляд справи спочатку було передчасним та унеможливило об`єктивно розглянути питання прийняття зустрічного позову.

2.2 Доводи інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, ухвалу господарського суду залишити без змін.

Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" вважає, що зустрічна позовна заява приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" обґрунтовано повернута без розгляду, яка така, що подана поза межами встановленого законом строку.

ІІІ. Апеляційне провадження

3.1 Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.11.2020 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія у складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Чередко А.Є., Коваль Л.А.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2020 апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" залишено без руху, надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання доказів сплати судового збору в розмірі 2 102 грн, тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

На виконання ухвали суду від 07.12.2020 скаржником надано докази сплати судового збору в розмірі 2102 грн.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.12.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2020; постановлено здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення (виклику) учасників справи.

3.2 Стислий виклад обставин справи, встановлених судами

Товариство з обмеженою відповідальністю "ФЛОБЕС" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача-1 приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" та до відповідача-2 акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про визнання частково недійсним договору від 16.12.2016 року про внесення змін до кредитного договору № КГ-473 Г від 05.05.2011 та про стягнення судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що товариство з обмеженою відповідальністю "ФЛОБЕС" є власником 50% акцій від статутного капіталу приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ". При укладанні кредитного договору №КГ-473 Г від 05.05.2011 між приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" та акціонерним товариством комерційний банк "ПриватБанк" було порушено його корпоративні права, а саме укладання зміни до кредитного договору призвели до виникнення заборгованості зі сплати процентів, внаслідок чого може бути звернено стягнення на заставне майно за кредитним договором, яким є обладнання підприємства. Це призведе до припинення господарської діяльності приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ", банкрутства підприємства, неотримання позивачем дивідендів, тобто порушення його майнових прав.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 20.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено підготовче засідання на 26.05.2020; запропоновано відповідачам 1,2 протягом 15 днів з дня вручення цієї ухвали надати відзив на позовну заяву.

08.04.2020 акціонерним товариством комерційний банк "ПриватБанк" подано відзив на позовну заяву.

25.05.2020 приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку подання відзиву на позов, з посиланням на те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 на усій території України установлено карантин з 12.03.2020 до 22.06.2020.

Ухвалою господарського суду від 26.05.2020 підготовче засідання по справі відкладено до 25.06.2020; відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву до 10.06.2020.

09.06.2020 приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

09.06.2020 представником позивача подано до суду відповідь на відзив акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк".

22.06.2020 представником акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" подані до суду заперечення на відповідь на відзив по справі.

24.06.2020 подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з ненадісланням на його адресу заперечень акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" на відповідь на відзив на позовну заяву.

24.06.2020 представником приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, з посиланням на введення в Україні з 22 травня по 31 липня 2020 року карантину через спалах коронавірусу COVID-19.

25.06.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 07.10.2020.

06.10.2020 позивачем та відповідачем-1 подані до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з введенням в Україні з 22 травня по 31 жовтня 2020 року карантину через спалах коронавірусу COVID-19.

Ухвалою господарського суду від 07.10.2020 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.10.2020.

21.10.2020 приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на введення в Україні з 22 травня по 31 грудня 2020 року карантину через спалах коронавірусу COVID-19 та перебування представника підприємства на самоізоляції, у зв`язку зі значною кількістю хворих на COVID-19 за місцем роботи.

21.10.2020 до суду надійшло клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "ФЛОБЕС" про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю забезпечити у судове засідання явку повноважного представника.

Ухвалою господарського суду від 22.10.2020 розгляд справи відкладено до 12.11.2020.

11.11.2020 до господарського суду надійшло клопотання приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" про розгляд справи спочатку в порядку ст.183 Господарського процесуального кодексу України, яке обґрунтовано посиланням на те, що 22.10.2020 судом було закінчено підготовче засідання без представників позивача та відповідача-1. Внаслідок об`єктивної неможливості явки у підготовче судове засідання представника відповідача-1 (самоізоляція у зв`язку з випадками захворювання на COVID-19 колегами по роботі), підприємство не мало можливості подати зустрічну позовну заяву.

11.11.2020 приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано зустрічну позовну заяву до відповідача-1 товариства з обмеженою відповідальністю "ФЛОБЕС" та відповідача-2 акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про визнання договору та додаткових угод до нього частково недійсними, про визнання бездіяльності незаконною.

Ухвалою господарського суду від 11.11.2020 зустрічну позовну заяву повернуто приватному акціонерному товариству "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ".

3.3 Позиція апеляційного господарського суду у справі

Положенням статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування господарським судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, оцінивши докази в їх сукупності та взаємозв`язку, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, враховуючи таке.

Предметом апеляційного перегляду у даній справі є ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог Господарського процесуального кодексу України щодо її подання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи мають право: знайомитись з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 42); учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 42).

Частиною першою статті 46 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 частини другої статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 113 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин першої та другої статті 180 Господарського процесуального кодексу відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Частиною восьмою статті 165 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено підготовче засідання на 26.05.2020; запропоновано відповідачам 1,2 протягом 15 днів з дня вручення цієї ухвали надати відзив на позовну заяву.

25.05.2020 приватним акціонерним товариством "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку подання відзиву на позов, з посиланням на те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 на усій території України установлено карантин з 12.03.2020 до 22.06.2020.

Ухвалою господарського суду від 26.05.2020 підготовче засідання по справі відкладено до 25.06.2020; відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву до 10.06.2020.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" та постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" на всій території України з 12.03.2020 встановлено карантин.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). (п.4 розділу Х Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України).

За приписами пункту 2 розділу ІІ Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" процесуальні строки, які було продовжено відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, установлених цим Законом.

Наведений Закон набув чинності 17.07.2020, у зв`язку з чим, у разі відсутності заяви про продовження процесуального строку, останнім днем цього строку вважається 06.08.2020.

Таким чином, строк для подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову, з урахуванням приписів статей 115, 116 Господарського процесуального кодексу України, сплив 06.08.2020.

Приватне акціонерне товариство "ГАРАНТ МЕТІЗ ІНВЕСТ" із зустрічним позовом звернулося до господарського суду лише 11.11.2020, тобто з пропуском встановленого судом строку.

Статтею 118 Господарського процесуального кодексу України визначено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною другою статті 119 цього Кодексу встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 № 904/5995/16.

Разом з тим, в аспекті зазначеного суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідач не звертався з клопотанням про продовження строку на подання зустрічного позову у передбачений строк.

При цьому, апеляційний господарський суд враховує, що скаржник був належним чином повідомлений про судове засідання, яке відбулося 07.10.2020, про що свідчить клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи.

Встановивши, що зустрічну позовну заяву подано з порушенням вимог частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про її повернення без розгляду.

Щодо посилання скаржника на невирішення судом першої інстанції клопотання приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" про розгляд справи спочатку, колегія суддів враховує таке.

Відповідно до ст.169 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

За приписами ч.3 ст.183 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із заміною неналежного відповідача, залученням співвідповідача такі особи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення їм відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи. У зв`язку зі вступом у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, така особа, а також інші учасники справи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення їм відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи.

Якщо розгляд справи у випадках, передбачених цим Кодексом, починається спочатку, суд призначає та проводить підготовче засідання спочатку в загальному порядку, крім випадку ухвалення рішення про колегіальний розгляд справи, коли підготовче засідання проводиться спочатку лише у разі, якщо суд дійшов висновку про необхідність його проведення (ч.4 ст.183 Господарського процесуального кодексу України).

Господарським процесуальним кодексом України не передбачено розгляд справи спочатку, у зв`язку з неможливістю своєчасного подання учасником справи зустрічної позовної заяви.

Згідно ст.207 Господарського процесуального кодексу України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

З матеріалів справи вбачається, що місцевим господарським судом не розглянуто клопотання приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" про розгляд справи спочатку. Проте таке порушення норм процесуального права, не призвело до прийняття неправильного рішення.

Доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема ст.ст.7,42,46,119, 180 Господарського процесуального кодексу України при постановленні оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження.

Обмеження, пов`язані із встановленням строків подачі зустрічного позову та можливістю продовжити цей строк до початку розгляду справи по суті, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання розумних строків розгляду справи, що є легітимною метою. За своїм змістом такі обмеження не шкодять самій суті права доступу до суду, оскільки сторона у справі, у такому випадку, не позбавлена можливості звернутися з цим позовом у загальному порядку.

3.4 Висновки апеляційного господарського суду за результатами апеляційного перегляду.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права під час постановлення оскаржуваної ухвали судом апеляційної інстанції не встановлено. В зв`язку з цим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала суду першої інстанції має бути залишена без змін.

3.5. Розподіл судових витрат.

Відповідно до приписів ст.129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст.269,275,276,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні апеляційної скарги приватного акціонерного товариства "ГАРАНТ МЕТИЗ ІНВЕСТ" відмовити

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2020 у справі №904/1545/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя В.О.Кузнецов

Судді Л.А.Коваль

А.Є.Чередко