ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"20" січня 2021 р., м. Київ Справа № 911/3361/20

Господарський суд Київської області у складі судді Черногуза А.Ф., перевіривши позовну заяву Державної екологічної інспекції столичного округу (01042, м. Київ, пров. Новопечерський, буд. 3, корп. 2, ) до Комунального підприємства "Сквирське комунальне господарство" (09000, Київська обл., Сквирський р-н, м. Сквира, вул. Рози Люксембург, буд. 93, ) про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Київської області засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява №8/07-33/4394 від 26.10.2020 Державної екологічної інспекції столичного округу до Комунального підприємства "Сквирське комунальне господарство" про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.12.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк на усунення недоліків протягом десяти днів з наступного дня після отримання ухвали господарського суду. Ухвалою суду запропоновано позивачу надати суду відомості, що дозволять встановити факт підписання поданої позовної заяви ОСОБА_1 електронним цифровим підписом у відповідності до вимог частини 2 стаття 162 Господарського процесуального кодексу України, позаяк позовна заява надійшла без власноручного підпису особи, що вказана підписантом.

Вказана ухвала направлена на юридичну адресу позивача.

Вбачається, що позивачем надіслано до суду паперову копію електронного документу. На заяві наявний штрих код та QR-код. Проте, перший аркуш позовної заяви, на якій розміщений вищезазначений QR-код, внаслідок неякісного друку відображений не повністю, що стало наслідком лише часткового відображення QR-коду так само як і нечитабельною з цих підстав є частина відомостей, що вказані над штрихкодом та поруч з QR-кодом у зв`язку з чим відсутні будь-які належні відомості про особу, яка підписала електронний документ необхідні для можливої ідентифікації КЕП особи.

11.01.2020 до Господарського суду Київської області надійшла заява позивача № 1/21 від 06.01.2020 про усунення недоліків підписана Артемом Хазановим.

У зазначеній заяві позивач повідомив суд про введення поняття Кваліфікованого електронного підпису з прийняттям Закону України Про електронні довірчі послуги. Позивач вказав, що електронні підписи можуть бути, як файловим ключем, так і ключем на захищеному носії, додатково вказавши, що у Постанові Кабінету Міністрів України № 749 від 19.09.2020 детально прописано процес перевірки КЕП та його сертифікатів.

Позивач надавши заяву про усунення недоліків обмежившись лише посиланням на закон та постанову не вказавши яким чином суд зможе перевірити електронний документ, в якому QR-код пошкоджено та неповністю відображені відомості про підписанта, що призвело до того, що останній не піддається скануванню за допомогою електронних пристроїв та відповідно ідентифікації. Штрих код, що розміщено знизу позовної заяви так само не розпізнається за допомогою програмного забезпечення, що покликано виконувати такі функції.

Суд додатково перевіривши відомості про способи перевірки КЕП у нормативно правових актах, на які посилається позивач, а також у відкритих джерелах інформації не знайшов можливості перевірити факт підписання документів без його електронного екземпляру, в конкретному випадку маючи в наявності лише візуально пошкоджений QR-код та штрих код на першій сторінці позовної заяви.

Також суд не може констатувати факт підписання КЕП саме тією особою, що вказана підписантом, оскільки відомості про підписанта вказані біля QR-коду є нечитабельними з підстав їх неякісного і лише часткового друку.

Відтак, позивач заявою про усунення недоліків не посприяв тому, щоб суд зміг на основі його пояснень зробити висновок, що позовна заява подана з додержанням вимог законодавства. Подана заява за своєю суттю не покликана дати відповіді на питання, які виникли у суду при першій перевірці позовної заяви, а обмежується лише посиланням на НПА не вказуючи конкретну норму, яка могла б роз`яснити суду яким чином здійснити розпізнавання в конкретній ситуації за конкретних обставин, що виникли у зазначеному випадку. При цьому у тексті зави не вказано, що позовна заява у тій редакції є волевиявленням сторони та, не зважаючи на те що факт її підписання піддавався судом під сумнів, має бути прийнята судом у повному обсязі.

Окрім того, з опису вкладення, що підтверджує надсилання відповідачу копії заяви про усунення недоліків вбачається, що ним не дотримано вимог пункту 3 резолютивної частини ухвали суду про залишення позову без руху, зокрема не надіслано додатку (копія довіреності ОСОБА_2 ).

Додатково суд звертає увагу на те, що за приписами ч. 2 ст. 16 Господарського процесуального кодексу України представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Частиною 1 ст. 54 Господарського процесуального кодексу України передбачено: сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

В ст. 131-2 Конституції України вказано, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

З огляду на те, що розмір позовних вимог в цьому спорі перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на 2021 рік вказана справа не є малозначною у відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно Постанови Верховного суду від 23.11.2020 у справі № 908/592/19 обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (частина третя статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань). У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України.

Стаття 56 Господарського процесуального кодексу України регламентує, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Суд перевіривши в реєстрі відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації встановив що ОСОБА_2 жодним чином не відображений як така особа. Також заявником не надано документів відповідно до ст. 56 Господарського процесуального кодексу України які дозволяють представляти Державної екологічної інспекції столичного округу громадянином Хазановим, як адвокатом.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Згідно ч. 6 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне повернути вказану позовну заяву позивачу. Згідно ч. 7 ст. 174 ГПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Поряд з цим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків, надання можливості суду ідентифікувати особу що підписала позовну заяву та її повноваження.

Крім того, у разі, якщо до моменту повторного звернення з позовною заявою до суду підстави звернення стануть не актуальними, позивач має право подати клопотання про повернення судового збору згідно ст. 7 Закону України Про судовий збір.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 42, 174, 234 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву №8/07-33/4394 від 26.10.2020 Державної екологічної інспекції столичного округу до Комунального підприємства "Сквирське комунальне господарство" про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів - повернути позивачу.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 ГПК України.

Ухвала господарського суду підлягає оскарженню в порядку та строки, визначені ст. ст. 254-256 ГПК України.

Ухвалу підписано 20.01.2021.

Суддя А.Ф. Черногуз