УХВАЛА

м. Київ

26.01.2021Справа № 910/11124/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю. за участі

секретаря судового засідання Маринченко М.В., розглянувши

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» про

відстрочення виконання судового рішення та скасування постанов приватного

виконавця про арешт коштів у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд"

про стягнення заборгованості за кредитним договором 41 635 415, 90 грн.,

за участі представників згідно протоколу судового засідання,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/11124/19 за позовом Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд" про стягнення 41 635 415, 90 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.02.2020 позов задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Концерн "Київпідземшляхбуд" на користь Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" заборгованість по сплаті кредиту у розмірі 20 611 841 грн. 00 коп., інфляційні втрати в зв`язку з простроченням сплати кредиту у розмірі 4 303 068 грн. 11 коп., інфляційні втрати в зв`язку з простроченням сплати процентів за користування кредитом у розмірі 1 324 492 грн. 31 коп., 80% річних від простроченої суми кредиту у розмірі 15 396 014 грн. 47 коп., судовий збір у розмірі 624 531 грн. 24 коп., витрати на проведення експертизи у розмірі 24 178 грн. 00 коп.

На виконання рішення Господарського суду міста Києва від 24.02.2020 по справі 910/11124/19 видано наказ.

У зв`язку з надходженням апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 24.02.2020 матеріали справи № 910/11124/19 скеровано до Північного апеляційного господарського суду.

До Господарського суду міста Києва 13.11.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення у справі та скасування постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Оліфера О.О. про арешт коштів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.11.2020 відкладено вирішення питання про прийняття до розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» про відстрочення виконання судового рішення у справі № 910/11124/19 та скасування постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Оліфера О.О. про арешт коштів до надходження справи на адресу Господарського суду міста Києва.

Після повернення матеріалів справи № 910/11124/19 ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 розгляд заяви про відстрочення виконання судового рішення у справі № 910/11124/19 та скасування постанов приватного виконавця про арешт коштів призначено на 26.01.2021.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» заявило клопотання про зупинення виконання рішення у справі № 910/11124/19 від 24.02.2019 на період розгляду поданої заяви, у задоволенні якого судом відмовлено у зв`язку з тим, що Господарським процесуальним кодексом України та Законом України «Про виконавче провадження» не передбачено зупинення виконання судового рішення на час розгляду заяви про відстрочення його виконання та оскарження дій приватного виконавця.

Крім зупинення виконання судового рішення у справі боржник у своїй заяві просить суд:

- відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 24.02.2019 у справі № 910/11124/19;

- скасувати постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Олефіра О.О. про арешт коштів № 63395707 від 22.10.2020, № 63395707 від 27.10.2020.

Заявлені вимоги обґрунтовано тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» перебуває у скрутному фінансовому становищі, а арешт коштів обмежив здійснення господарської діяльності.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 331 Господарського процесуального кодексу України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

У зв`язку з тим, що відстрочення виконання судового рішення продовжує період відновлення порушеного права стягувача, при її наданні, суди в цілях вирішення питання про можливість її надання, а також визначення строку продовження виконання рішення суду, повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочення виконання судового рішення.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення. Тобто, довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи.

Обставини, які зумовлюють надання відстрочення виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Норми статті 129 Конституції України визначають, що основними засадами судочинства є обов`язковість судового рішення.

Господарським процесуальним кодексом України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини і за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право, зокрема, відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови. Відстрочення або розстрочення виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Надані боржником на підтвердження скрутного матеріального становища звіти про фінансовий стан не є доказами важкого фінансового стану чи відсутності у нього коштів та іншого майна, достатніх для виконання судового рішення у даній справі.

Також, суд зазначає, що скрутне фінансове становище не є безумовною підставою для відстрочки виконання рішення суду. При цьому, фінансові ускладнення не є винятковою і непрогнозованою обставиною в умовах ринкової економіки. Такий стан справ боржника є одним із можливих ризиків підприємницької діяльності.

Доказів реальної можливості виконати рішення суду за умови надання відстрочення виконання боржником не надано, згоди стягувача на відстрочення виконання рішення суду не отримано.

Враховуючи наведене, суд відмовляє у задоволенні заяви боржника про відстрочення виконання рішення суду у справі № 910/11124/19.

Вимоги боржника про скасування постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Олефіра О.О. про арешт коштів № 63395707 від 22.10.2020, № 63395707 від 27.10.2020 також не підлягають задоволення з урахуванням наступного.

Згідно частини першої та другої статті 56 Закону України "Про виконавче провадження" арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Статтею 59 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено порядок та підстави зняття майна з арешту. Зокрема, вказано, що виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Проте, боржник жодним чином не підтвердив суду наявність передбачених законом підстав для зняття арешту коштів, накладених приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Олефіром О.О. постановами № 63395707 від 22.10.2020, № 63395707 від 27.10.2020.

Крім того, боржником не доведено факту порушення приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Олефіром О.О. порядку накладення арешту на грошові кошти.

Враховуючи наведене, суд відмовляє у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» про відстрочення виконання судового рішення у справі № 910/11124/19 та скасування постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Оліфера О.О. про арешт коштів повністю.

Керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Концерн «Київпідземшляхбуд» про відстрочення виконання судового рішення у справі № 910/11124/19 та скасування постанов приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Оліфера О.О. про арешт коштів відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбаченому розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.Ю.Кирилюк