РІШЕННЯ

Іменем України

20 січня 2021 року м. Чернігівсправа № 927/774/20

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Белова С.В.

за участю секретаря судового засідання Тарасевич А.М.

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом: Заступника прокурора Чернігівської області

вул. К. Чорного, 9, м. Чернігів, 14000,

в інтересах держави в особі

позивача: Північного офісу Державної аудиторської служби,

вул. Січових Стрільців (Артема), 18, м. Київ, 04053

до відповідача-1: Комунального некомерційного підприємства Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ріпкинської районної ради,

вул. Соборна, 9, смт Ріпки, Чернігівська область, 15000,

до відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю Чернігів Буд

вул. Олега Міхнюка, 41, м. Чернігів, 14013,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

Добрянська селищна рада, ,

площа Центральна, 8, смт Добрянка, Ріпкинський район, Чернігівська область, 15011

Ріпкинська районна державна адміністрація,

вул. Святомиколаївська, 85, смт Ріпки, Чернігівська область, 15000

предмет спору: про визнання недійсним рішення тендерного комітету та укладеного на його підставі договору

за участю:

від прокуратури: Рибалко Н.В.

від відповідача-2: Собиченко В.М.

слухач: Руденко А.М.

В судовому засіданні на підставі ч.1 ст.240 Господарського процесуального кодексу України проголошені вступна та резолютивна частини рішення.

Заступником прокурора Чернігівської області подано позов в інтересах держави в особі позивача: Північного офісу Державної аудиторської служби до Комунального некомерційного підприємства Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ріпкинської районної ради та Товариства з обмеженою відповідальністю Чернігів Буд про визнання недійсним рішення тендерного комітету та укладеного на його підставі договору.

Поданий позов обґрунтований порушенням законодавства про публічні закупівлі при визначенні переможця відкритих торгів.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 31 серпня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Добрянську селищну раду (, площа Центральна, 8, смт Добрянка, Ріпкинський район, Чернігівська область, 15011); Ріпкинську районну державну адміністрацію (, вул. Святомиколаївська, 85, смт Ріпки, Чернігівська область, 15000); підготовче засідання призначено на 28 вересня 2020 року; встановлено відповідачам строк для подачі відзиву на позов та всіх доказів, що підтверджують викладені у відзиві обставини протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі; встановлено позивачу строк протягом 7 (семи) календарних днів з моменту отримання відзиву на позов, для подачі до суду відповіді на відзив з одночасним надсиланням копії відповіді на відзив та доданих до неї доказів відповідачам та третім особам; встановлено строк відповідачам протягом 5 (п`яти) календарних днів з моменту отримання відповіді на відзив, для подачі до суду заперечення на відповідь позивача на відзив з одночасним надсиланням його копії разом з доданими до нього документами позивачу та третім особам; встановлено строк третім особам протягом 7 (семи) календарних днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі, для подачі до суду пояснення щодо поданого позову, копію якого направити учасникам справи, докази направлення надати суду.

09 вересня 2020 року на адресу суду від третьої особи Ріпкинської районної державної адміністрації надійшло пояснення щодо поданого позову, в якому третя особа зазначила, що Головним розпорядником бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними рішенням двадцять четвертої сесії районної ради сьомого скликання від 24 грудня 2019 року №2-24/VI «Про районний бюджет Ріпкинського району на 2020 рік», у відповідності зі статтею 22 Бюджетного кодексу України є Ріпкинська районна державна адміністрація. Розпорядженням голови Чернігівської обласної державної адміністрації від 28.08.2018 № 490 Комунальне некомерційне підприємство «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області визначено замовником робіт за переліком проектів та заходів, що фінансуються у 2018 році за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів, спрямованих на розвиток системи охорони здоров`я у сільській місцевості, обсяг фінансування яких склав 2708641,00 гривень, у зв`язку з чим останній є одержувачем бюджетних коштів. Відповідно до спільного розпорядження голови Ріпкинської районної державної адміністрації та голови Ріпкинської районної ради від 23.03.2020 №21 «Про виділення субвенції» кошти субвенції у розмірі 2708641,00 грн з обласного бюджету направлені на реалізацію заходів, спрямованих на розвиток системи охорони здоров`я у сільській місцевості, за рахунок залишку коштів відповідної субвенції з державного бюджету, що утворився на початок бюджетного періоду, Комунальному некомерційному підприємству «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області для реалізації проекту «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького 60а, в смт Добрянка, Ріпкинського району - капітальний ремонт приміщення (в т.ч. оплата проектно-вишукувальних робіт та експертизи)». З них станом на 01 вересня 2020 року профінансовані кошти в сумі 856879,13 грн одержувачу бюджетних коштів Комунальному некомерційному підприємству «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області. Відповідно до спільного розпорядження голови Ріпкинської районної державної адміністрації та голови Ріпкинської районної ради від 26 березня 2020 року №25 «Про виділення субвенції» кошти іншої субвенції у розмірі 300960,00 грн направлені КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області для співфінансування проекту «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького 60а, в смт Добрянка, Ріпкинського району - капітальний ремонт приміщення (в т.ч. оплата проектно-вишукувальних робіт та експертизи)». З них станом на 01 вересня 2020 року профінансовані кошти в сумі 98850,79 грн одержувачу бюджетних коштів КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області. Відповідно до Порядку перерахування міжбюджетних трансфертів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 грудня 2010 року № 1132, обсяг субвенцій з державного бюджету, не використаний на кінець бюджетного періоду, може бути перерахований до державного бюджету. В своєму поясненні третя особа зазначає, що визнання судом недійсним рішення тендерного комітету та укладеного на його підставі договору призведе до повернення коштів субвенції до державного бюджету, припинення капітального ремонту приміщення Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини, що в свою чергу підвищить соціальну напругу населення Добрянської селищної ради. Добрянська селищна рада не забезпечена якісним медичним обслуговуванням, регіон віддалений від районного та обласного центру, а таж існують проблеми з транспортним сполученням. У зв`язку з викладеним вище, третя особа просить суд відмовити в задоволенні позову.

11 вересня 2020 року на адресу суду від третьої особи Добрянської селищної ради надійшло пояснення у даній справі. В своєму поясненні третя особа зазначила, що умовами надання субвенцій є проекти, що реалізуються за рахунок субвенції, підлягають співфінансуванню з місцевих бюджетів на рівні не менше ніж 10 відсотків їх вартості, за винятком проектів, які передбачають здійснення заходів, пов`язаних із забезпеченням службовим автотранспортом медичних працівників комунальних закладів охорони здоров`я, що працюють у сільській місцевості. Чернігівською ОДА, за погодженням з Управлінням охорони здоров`я Чернігівської ОДА, надано пропозицію на Мінрегіон щодо розгляду проекту по фінансуванню за рахунок субвенції" капітального ремонту Добрянської амбулаторії загальної практики - сімейної медицини. Третя особа зазначає, що Будівля Добрянської амбулаторії мала аварійний стан (пошкоджена покрівля, що протікає, відсутність каналізаційної та вентиляційної системи, відсутність енергозберігаючих вікон, неутепленість стін) у зв`язку з чим виникла необхідність в проведенні капітального ремонту місцевої амбулаторії. Після визначення переможця публічних закупівель та підписання, з ним договору, ТОВ "Чернігів Буд" відразу розпочали роботи з капітального ремонту на території Добрянської амбулаторії, які і на цей час проводяться. У зв`язку з чим третя особа не вбачає в діях КНП Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ріпкинської районної ради порушення чинного законодавства.

15 вересня 2020 року від відповідача-1 КНП Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідача-1 просить суд відмовити позивачу у позові в повному обсязі та просить стягнути з позивача витрати на правову допомогу. Обґрунтовуючи свої заперечення, відповідач-1, зокрема, заперечив щодо представництва прокурора у даній справі та зазначив, що кінцевий строк укладення договору спливав 07.07.2020, а тому саме в цей день було опубліковано оскаржуваний договір від 06.07.2020. Також зазначив, що з початку моніторингу до моменту укладення договору від позивача не було запитано жодної інформації по процедурі закупівлі, що стало підставою для укладення договору від 06.07.2020, а 13.07.2020 позивач публікує висновок, вже після укладення договору, вказавши, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку. Відповідач-1 зазначає, що ним, в межах визначено строку, на виконання висновку позивача вжито заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднено через електронну систему закупівель відповідну інформацію, тому, твердження прокурора та позивача про невиконання висновку зробленого за результатами моніторингу відповідач-1 вважає безпідставним, оскільки позивачем надано варіанти виконання, серед яких в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, що і було зроблено відповідачем-1. Відповідач-1 у відзиві також зазначає, що у відповідності до норм чинного законодавства договір від 06.07.2020 не може бути розірваний в односторонньому порядку, а висновки позивача про нібито невідповідність пропозиції - ТОВ «Чернігів Буд» вимогам тендерної документації замовника не є підставою для розірвання договору в односторонньому порядку. Відповідач-1 вказує на те, що прийняття тієї чи іншої пропозиції не впливає на права чи обов`язки позивача, а стосується лише замовника та учасників процедури закупівлі; заперечень чи скарг (право на які надано учасникам для звернення до антимонопольного комітету) не надходило. Відповідач-1 зазначає, що саме замовником розробляється та затверджується тендерна документація, оцінка тендерних пропозицій проводиться на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, лише замовник визначає переможця; отже перевірка відповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації віднесено виключно до повноважень замовника, а до контролюючого органу, який проводить моніторинг, віднесено повноваження на перевірку дотримання замовником вимог законодавства про публічні закупівлі, а не перевірки тендерної пропозиції учасника. Відповідач-1 звертає увагу на те, що доказів затвердження висновку, відповідно до ст. 8 ЗУ «Про публічні закупівлі», надано не було.

24 вересня 2020 року на адресу суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якій прокурор не погодився з доводами викладеними відповідачем-1 у відзиві на позовну заяву, зокрема, зазначив, що відповідач-1 визнав установлені Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області порушення законодавства про публічні закупівлі та виконав лише частково вимогу про розірвання договору, направивши ТОВ «Чернігів Буд» додаткову угоду від 14.07.2020, яка була відхилена (лист від 03.08.2020 № 121); інші заходи щодо розірвання договору відповідачем-1 не вживались. Прокурор у відповіді на відзив не погоджується з доводами відповідача-1 стосовно того, що ТОВ «Чернігів Буд» подано всі документи, які відповідають тендерній документації замовника; стосовно наявності в тендерній пропозиції ТОВ «Чернігів Буд» інформації щодо працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід роботи тощо.

В судовому засіданні 28 вересня 2020 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив клопотання про відкладення розгляду справи та призначив наступне судове засідання на 12 жовтня 2020 року.

05 жовтня 2020 року на адресу суду від відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю Чернігів Буд надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-2 заперечив, зокрема, щодо представництва прокурора у даній справі, а також зазначив, що якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Відповідач-2 зазначив, що враховуючи виконання відповідачем вимог висновку Держаудитслужби, службова (посадова) особа замовника, не притягувалась до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель, а також в подальшому, Держаудитслужбою не приймалось рішення щодо перевірки закупівлі в поряду, передбаченому Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю». Відповідач-2 стверджує, що на його думку та з підстав зазначених у відзиві доводи прокурора про наявність економічних збитків є неправомірними, а нездійснення Держаудитслужбою наданих їй повноважень, свідчить про відсутність порушень прав, та підстав для пред`явлення позову. Більш того, зазначає, що Закон України «Про публічні закупівлі» та Закон України «Про Державну аудиторську службу України» не містять положень щодо надання повноважень Держаудитслужбі за фактом проведеного моніторингу закупівлі звертатись до суду з позовом про визнання протоколу тендерного комітету та договору на закупівлю недійсними, відповідно, такі повноваження відсутні і у прокурора. Відповідач-2 також зазначив, що в даному випадку ТОВ «Чернігів Буд» дотримано вимоги, щодо відповідності учасника встановленим кваліфікаційним критеріям, а також дотримано всі вимоги чинного законодавства в повному обсязі. Також, відповідач-2 зазначив, що право на оцінку тендерної пропозиції та визначення переможця покладається виключно на замовника.

05 жовтня 2020 року на адресу суду від позивача Північного офісу Державної аудиторської служби надійшла відповідь на відзив. Обґрунтовуючи відповідь на відзив позивач зазначив, що замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Чернігів Буд», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, та не відмінив процедуру відкритих торгів, натомість 07.07.2020 оприлюднив договір від 06.07.2020 №124, укладений з ТОВ «Чернігів Буд». Позивач зазначив, що за результатами моніторингу складено висновок, який оприлюднено в електронній системі закупівель 13.07.2020 за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-18-000363-b. З огляду на встановленні порушення законодавства у сфері закупівель, підприємство зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору. Але, підприємством не усунуто порушення, у зв`язку з чим, про виявленні порушення та з метою вжиття заходів було інформовано Чернігівську обласну прокуратуру листом від 31.07.2020 №26-25-31-17/2927-2020 та від 13.08.2020 №26-25-31-17/3155-2020.

19 жовтня 2020 року ухвалою Господарського суду Чернігівської області, у зв`язку з перебуванням 12 жовтня 2020 року судді Белова С.В. у відпустці, підготовче засідання призначено на 26 жовтня 2020 року.

До початку судового засідання 26 жовтня 2020 року на електронну адресу суду від відповідача-1 надійшло клопотання про відкладення проведення підготовчого засідання на пізній термін, у зв`язку з впровадженням на території України карантину.

В судовому засіданні 26 жовтня 2020 року відкладено підготовче судове засідання та призначено розгляд справи на 09 листопада 2020 року.

В судовому засіданні 09 листопада 2020 року суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 26 листопада 2020 року.

25 листопада 2020 року на адресу суду від відповідача-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням директора підприємства на лікарняному з підозрою на корона вірусне захворювання.

В судовому засіданні 26 листопада 2020 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив клопотання відповідача-2 про відкладення розгляду справи та відклав підготовче судове засідання на 10 грудня 2020 року.

09 грудня 2020 року на адресу суду від відповідача-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням директора підприємства на лікарняному.

В судовому засіданні 10 грудня 2020 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив клопотання відповідача-2 про відкладення розгляду справи та відклав підготовче судове засідання на 21 грудня 2020 року.

В судовому засіданні 21 грудня 2020 року представник відповідача-2 заявив усне клопотання про залучення до матеріалів справи листка непрацездатності та акту прийняття-передачі, які суд залучив до матеріалів справи.

В судовому засіданні 21 грудня 2020 року суд перейшов до розгляду справи по суті. Представник прокуратури виклала позовні вимоги та просила задовольнити їх в повному обсязі. Представник відповідача-1 просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник відповідача-2 заперечив стосовно позовних вимог в повному обсязі.

В судовому засіданні 21 грудня 2020 року суд постановив ухвалу про оголошення перерви на 11 січня 2021 року.

Від Чернігівської обласної прокуратури 06 січня 2021 року надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи додаткових документів на виконання вимог суду, зокрема, копії тендерних пропозицій та протоколів про відхилення тендерних пропозицій.

06 січня 2021 року від відповідача-1 надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи додаткових документів у справі.

06 січня 2021 року від відповідача-2 надійшло клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку з тим, що станом на даний час зобов`язання сторін за оспорюваним договором №124 від 06.07.2020 припинено, у зв`язку з повним виконанням умов договору. До клопотання відповідачем-2 додано копію додаткової угоди №2 від 31 грудня 2020 року до договору №124 від 06 липня 2020 року про припинення дії основного договору, у зв`язку з повним його виконанням та звіт про виконання договору про закупівлю

В судовому засіданні 11 січня 2021 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив усне клопотання відповідача-2 про оголошення перерви в судовому засіданні та призначив наступне судове засідання для розгляду справи по суті на 20 січня 2021 року.

19 січня 2021 року від відповідача-2 на адресу суду надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, зокрема, акту готовності об`єкта до експлуатації від 29 грудня 2020 року. В судовому засіданні 20 січня 2021 року суд залучив подані документи до матеріалів справи. Суд зазначив, що вказані вище документи не мають відношення до суті даного спору, а тому, при прийнятті рішення, до уваги судом не приймаються.

В судовому засіданні 20 січня 2021 року, суд відмовив в задоволенні клопотання відповідача-2 про закриття провадження у справі. З приводу відмови в задоволенні клопотання відповідача-2 про закриття провадження у справі суд зазначає, що виконання спірного договору не може розцінюватись судом, як відсутність предмету спору у даній справі, а відповідно підставою для закриття провадження у справі, так як не спростовує факту порушення законодавства про публічні закупівлі при визначенні переможця відкритих торгів та допущення істотних порушень вимог законодавства при укладенні спірного договору.

В судовому засіданні 20 січня 2021 року прокуратур просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача-2 заперечив стосовно позовних вимог.

Вислухавши в ході розгляду справи по суті пояснення та доводи представників учасників справи, встановивши обставини справи та дослідивши подані докази, суд встановив:

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року №4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя), який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст.131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII Про прокуратуру, який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд України у постанові від 13 червня 2017 року у справі №п/800/490/15 (провадження № 21-1393а17) зазначив, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18.

В обґрунтування необхідності здійснення представництва інтересів держави у суді, прокурор у позовній заяві зазначив, що порушення законодавства про публічні закупівлі при визначенні переможця відкритих торгів та укладання за їх результатами договору не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів і створює загрозу порушення економічних інтересів держави, тобто у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес.

Обґрунтовуючи здійснення представництва інтересів держави у суді, а саме Північного офісу Державної аудиторської служби, прокурор також зазначив, що державне регулювання та контроль у сфері закупівель здійснюють Уповноважений орган та інші органи відповідно до їх компетенції. Відповідно до п. 1 Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого Указом Президента України від 31.05.2011 №634/2011, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (Мінекономрозвитку України) визначено центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Мінекономрозвитку України є спеціально уповноваженим органом у сфері державних закупівель, метрології, з питань державно-приватного партнерства, оборонного замовлення. Згідно з п. З вказаного Положення основними завданнями Мінекономрозвитку України є формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері державних та публічних закупівель, державного замовлення. За п. 4 Положення Міністерство економічного розвитку і торгівлі України є уповноваженим органом, який здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель (шляхом нормативно-правового забезпечення державного регулювання у сфері публічних закупівель), однак не наділене повноваженнями контролю в сфері закупівель та зверненням до суду в інтересах держави у разі недотримання законодавства про закупівлі, зокрема, про визнання рішення тендерного комітету та договору недійсними. Статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, який відповідно до ст. 2 цього Закону є одним з головних завдань органу державного фінансового контролю, здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Відповідно до п. 10 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів. Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Згідно п. 3, 4, 9 ч. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення перевірки державних закупівель; здійснює контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства. Статтею 7-1 Закону (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі. Постановою Кабінету Міністрів України №266 від 06 квітня 2016 року затверджено перелік територіальних органів Держаудитслужби України, які утворюються як юридичні особи публічного права. Згідно з додатком №2 до вищевказаної постанови, до міжрегіонального територіального органу Держаудитслужби Північного офісу Держаудитслужби приєднались територіальні органи Держфінінспекції у Вінницькій, Житомирській, Київській, Черкаській, Чернігівській областях та м. Києві. Відповідно до п. 1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 у складі офісу утворюються, як структурні підрозділи управління у Вінницькі, Житомирській, Черкаській та Чернігівській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області листом від 31.07.2020 № 26-25-31-17/2927-2020 інформовано прокуратуру області про те, що у період з 01.07.2020 по 13.07.2020 за результатами моніторингу закупівлі робіт з «Капітальний ремонт Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради встановлено ряд порушень Закону України «Про публічні закупівлі», які залишаються не усунутими та не оскаржено у суді висновок про результати моніторингу.

Північний офіс Держаудитслужби є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням та здійснює повноваження як безпосередньо, так і через управління. Прокурор у позовній заяві зазначає, що саме до повноважень Держаудитслужби України та її підрозділів належить вжиття заходів контролю щодо додержання вимог чинного законодавства при проведенні замовниками публічних закупівель, а також звернення до суду в інтересах держави з позовними заявами у разі не виконання ними вимог про усунення виявлених порушень. Аналогічна правова позиція щодо наявності повноважень на звернення до суду Держаудитслужби та її підрозділів, а отже й прокурора в інтересах держави в їх особі, у разі не виконання вимог щодо усунення порушень законодавства, виявлених за результатами моніторингу закупівель, викладена у постановах Верховного Суду (постанова колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду по справі № 924/1256/17 від 07.12.2018 та постанова від 13.02.2019 по справі № 906/296/18). Але, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області у листі від 13.08.2020 № 26-25-31-17/3155-2020 заперечує про наявність повноважень на звернення до суду.

За наведених обставин, суд доходить висновку, що прокурор підтвердив наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді при зверненні із цим позовом.

Звертаючись з позовною заявою до суду Прокуратура Чернігівської області, в позовній заяві зазначає, що нею було встановлено, що Комунальним некомерційним підприємством «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради (відповідач-1 у даній справі) 18.04.2020 на веб-порталі публічних закупівель «Prozorro» було розміщено оголошення за №UА-2020-04-18-000363-b про намір здійснити закупівлю з капітального ремонту «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» очікуваною вартістю 2799000 грн, за кошти субвенції з державного бюджету на здійснення заходів спрямованих на розвиток системи охорони здоров`я у сільській місцевості. Кінцевий строк подання тендерної пропозиції 12 травня 2020 року.

У відкритих торгах взяли участь 6 учасників, які надали наступні остаточні тендерні пропозиції:

-ПП «Агробудкомфорт» з остаточною ціновою пропозицією 2379000,00 грн з ПДВ;

-ТОВ «ВНВ» з остаточною ціновою пропозицією 2380000,00 грн з ПДВ;

-ФОП Цвілий Ярослав Миколайович з остаточною ціновою пропозицією 2389990,00 грн з ПДВ;

-ПП «Семидар» з остаточною ціновою пропозицією 2390000,00 грн з ПДВ;

-ТОВ «БК «Фенікс+» з остаточною ціновою пропозицією 2553406,23 грн з ПДВ;

-ТОВ «Чернігів Буд» з остаточною ціновою пропозицією 2649412 грн з ПДВ.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі» оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону. Після оцінки, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам ТД з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Відповідно до п. 5 Перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції від 19.04.2020, процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону. Оголошення про проведення відкритих торгів за №UА-2020-04-18-000363-b опубліковано 18.04.2020, у зв`язку з чим до спірних відносин застосовуються норми Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції до 19.04.2020.

Частиною 4 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції до 19.04.2020) передбачено, що після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника в разі, якщо не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону або якщо тендерна пропозиція переможця торгів не відповідає умовам тендерної документації (ч. 1 ст. 30 цього Закону).

Відповідно до протоколу засідання тендерного комітету від 17 червня 2020 року №23/04.01 переможцем торгів визначено ТОВ «Чернігів Буд» (з найдорожчою ціновою пропозицією, всупереч вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Частиною 2 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено наступний перелік кваліфікаційних критеріїв, які замовник може встановити:

- наявність обладнання та матеріально-технічної бази;

- наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

- наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Так, відповідно до п. 3 додатку 1 до тендерної документації замовником встановлено кваліфікаційний критерій наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів, а саме: учасник повинен надати довідку (складену в довільній формі) виконання аналогічного договору за підписом уповноваженої особи та скріпленою печаткою Учасника (таблиця № 3).

ТОВ «Чернігів Буд» у складі тендерної пропозиції надано довідку про наявність досвіду виконання аналогічного договору з ДП «УкрСіверБуд», а саме на виконання робіт: «Капітальний ремонт: утеплення фасаду, опорядження укосів, фарбування фасадів, улаштування молдингів адміністративної будівлі по вул. Попова, 8а, м. Чернігів». Також долучено копію договору, договірну ціну вартості будівельних робіт де зазначено перелік та вартість робіт, зокрема: утеплення фасадів, опорядкування укосів, фарбування фасадів та вартість матеріалів.

Крім того, ТОВ «Чернігів Буд» у складі тендерної пропозиції на виконання робіт з капітального ремонту «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» надано довідку про наявність необхідного обладнання та матеріально технічної бази ТОВ «Чернігів Буд», в якій зазначено, що всі машини, механізми обладнання та нерухоме майно (місцезнаходження юридичної особи) використовується на підставі договору оренди з ДП «УкрСіверБуд» ЗАТ «ДСК».

Згідно вимог п. 6 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації замовника учасник повинен надати у складі тендерної пропозиції модель договірної ціни (ІМДЦ) та кошторисів, розрахованих в програмному комплексі «Автоматизований випуск кошторисів» АВК-5, або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та розрахунків договірних цін.

ТОВ «Чернігів Буд» не виконано вимоги замовника та не надано зазначені документи у складі тендерної пропозиції у повному обсязі. Зокрема, відсутні локальний кошторис на придбання устаткування, меблів та інвентарю № 2-1-10, локальний кошторис на придбання устаткування, меблів та інвентарю № 2-1-11, підсумкова відомість ресурсів.

Тендерною документацією (п. 2 додатку № 1) передбачено надання довідки підприємства про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід роботи та будуть залучені до виконання зобов`язань за предметом торгів - таблиця № 2.

Прокурор у позовній заяві зазначає, що надана довідка не відповідає кількості наданих ТОВ «Чернігів Буд» наказів про прийняття на роботу працівників та штатному розпису. Зокрема, посада муляра 2-го розряду (наказ про прийняття на роботу ОСОБА_1 ) відсутня в штатному розписі. В довідці та в штатному розписі відсутні дані про електрогазозварника 4 розряду за сумісництвом (наказ про прийняття ОСОБА_2 ).

Крім того, ТОВ «Чернігів Буд» не долучено до тендерної пропозиції накази про прийняття на роботу та/або копії трудових книжок майстра будівельних та монтажних робіт, начальника відділу охорони праці, електромонтера з ремонту та монтажу кабельних ліній 4 розряду, столяра 5 розряду.

Пунктом 7 додатку № 2 до тендерної документації передбачено надання оригіналу довідки з банку про відкриття поточного рахунку та відсутності заборгованості по кредитам (із зазначенням усіх банківських реквізитів). Довідка надається з терміном отримання не пізніше дати надання оголошення на проведення процедури торгів.

Але, ТОВ «Чернігів Буд» надано довідку від 07.05.2020 №60, видану ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» про відкриття поточного рахунку та відсутність заборгованості по кредитах датована пізніше, ніж встановлено (до 18.04.2020).

Більш того, ТОВ «Чернігів Буд», як переможцем торгів, не завантажено в електронну систему закупівель копії наступних документів: витягу з реєстру платників ПДВ/єдиного податку або свідоцтва платника ПДВ/єдиного податку, ліцензії або дозволу, що пов`язані з виконанням робіт, яка є предметом закупівлі, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством; чинного дозволу Держгірпромнагляду або Держпраці на виконання робіт підвищеної небезпеки, чим порушено вимогу підпунктів 1.1.3 та 1.1.4 Додатку № 8 до тендерної документації.

Відповідно до п. 3 розділ V Тендерної документації замовника, тендерна пропозиція відхиляється замовником у разі якщо: 1) учасник: - не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону; -не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) переможець: -відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; - не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі»; -наявні підстави, зазначені у ст. 17 і ч. 7 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі»; - тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

З огляду на вищевикладене, замовник у порушення п. 4 ч. 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Чернігів Буд», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, та не відмінив процедуру відкритих торгів у відповідності до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», що призвело у подальшому до незаконного укладання 06 липня 2020 року договору №124 з ТОВ «Чернігів Буд».

Так, 06 липня 2020 року між КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради та ТОВ «Чернігів Буд» укладено договір №124, предметом якого є капітальний ремонт «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району».

Матеріали справи містять копію протоколу засідання тендерного комітету КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради Чернігівської області №24/04.01 від 13 липня 2020 року, зі змісту якого вбачається, що тендерним комітетом вирішено оскільки відкриті торги згідно Закону України «Про публічні закупівлі» можна відмінити з причини неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути, до моменту укладання договору з переможцем, а договір станом на 13 липня 2020 року укладений, повідомити офіційним листом учасника торгів ТОВ "Чернігів Буд", з яким укладено договір №124 від 06 липня 2020 року про закупівлю, про виявлені порушення Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області та направити додаткову угоду про розірвання договору в зв`язку з неможливістю усунення порушень учаснику торгів, а копії відповідних документів та відповідь на висновок оприлюднити в електронній системі закупівель до 20 липня 2020 року /Том 1 а.с.51-53/.

Матеріали справи містять копію листа КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради (№02-37/402 від 14 липня 2020 року), адресованого ТОВ «Чернігів Буд», зі змісту якого вбачається, що КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради повідомило ТОВ «Чернігів Буд» про проведення моніторингу по робочому проекту «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» - капітальний ремонт приміщення Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, у ході якого встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «Чернігів Буд» не відповідає умовам тендерної документації, а саме: відсутня модель договірної ціни (ІМДЦ) та кошторисів, розрахованих в програмному комплексі «Автоматизований випуск кошторисів» АВК-5, або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та розрахунків договірних цін, чим порушено вимогу пункту 6 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції»; довідка від 07 травня 2020 року №60, видана ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» про відкриття поточного рахунку та відсутність заборгованості по кредитах датована пізніше, ніж встановлено пунктом 8 Додатку №2 до тендерної документації, відповідно до якого довідка надається з терміном отримання не пізніше дати оголошення про проведення процедури відкриття торгів, тобто до 18 квітня 2020 року. Крім того, зазначено, що ТОВ «Чернігів Буд», як переможцем торгів, завантажено електронну систему закупівель сканованої копії Тендерної форми «Пропозиція» та «Проект договору» з порушенням строку, визначеного у пункті 2 «Інша інформація» розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації; ТОВ «Чернігів Буд» не завантажено в електронну систему закупівель копії необхідної документації. В своєму листі КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» запропонувало ТОВ «Чернігів Буд» розірвати договір №124 від 06 липня 2020 року шляхом укладення додаткової угоди про розірвання, з огляду на встановлені порушення законодавства в сфері закупівель та враховуючи те, що Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зобов`язало КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема, вжити заходів щодо розірвання договору /Том 1 а.с.55/.

На вказаний вище лист ТОВ «Чернігів Буд» надало відповідь КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» №121 від 03 серпня 2020 року, в якій зазначило, що договір №124 від 06 липня 2020 року укладено з додержанням норм чинного законодавства, вимоги якого ТОВ «Чернігів Буд» виконуються належним чином, а отже підстави для розірвання договору відсутні /Том 1 а.с.56/.

Матеріали справи містять копію проекту додаткової угоди від 14 липня 2020 року про розірвання договору №124 від 06 липня 2020 року, яка підписана та скріплена печаткою КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» /Том 1 а.с.56/.

Тобто, протоколом засідання тендерного комітету КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» №24/04.01 від 13 липня 2020 року, своїм листом КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради (№02-37/402 від 14 липня 2020 року) та підписанням проекту додаткової угоди від 14 липня 2020 року про розірвання договору №124 від 06 липня 2020 року, КНП «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради визнало порушення ним законодавства в сфері закупівель та відповідно укладення спірного договору.

Враховуючи викладені вище обставини та надані докази, суд дійшов висновку, що позивачем доведено порушення відповідачами законодавства про публічні закупівлі, у зв`язку з чим вимога позивача про визнання недійсними рішення тендерного комітету Комунального некомерційного підприємства «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради, оформлене протоколом від 17.06.2020 №23/04.01 щодо визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігів Буд» () переможцем торгів з закупівлі робіт «Капітальний ремонт Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» підлягає задоволенню.

При укладенні договору №124 від 06 липня 2020 року, предметом якого є капітальний ремонт «Добрянська амбулаторія загальної практики сімейної медицини по вул. Б. Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району», допущені істотні порушення вимог законодавства.

Спірний договір має всі ознаки договору підряду в капітальному будівництві.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Частиною 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що тендерна документація повинна містити, серед іншого, проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку зміни його умов.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 Господарського кодексу України загальні умови договорів підряду у капітальному будівництві визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 318 Господарського кодексу України договір підряду відповідно до цієї статті укладається на будівництво, розширення, реконструкцію та перепрофілювання об`єктів; будівництво об`єктів з покладенням повністю або частково на підрядника виконання робіт з проектування, поставки обладнання, пусконалагоджувальних та інших робіт; виконання окремих комплексів будівельних, монтажних, спеціальних, проектно-конструкторських та інших робіт, пов`язаних з будівництвом об`єктів.

Відповідно до ч. 5 ст. 318 Господарського кодексу України договір підряду на капітальне будівництво повинен передбачати:

найменування сторін; місце і дату укладення;

предмет договору (найменування об`єкта, обсяги і види робіт, передбачених проектом);

строки початку і завершення будівництва, виконання робіт; права і обов`язки сторін;

вартість і порядок фінансування будівництва об`єкта (робіт); порядок матеріально-технічного, проектного та іншого забезпечення будівництва;

режим контролю якості робіт і матеріалів замовником;

порядок прийняття об`єкта (робіт);

порядок розрахунків за виконані роботи, умови про дефекти і гарантійні строки;

страхування ризиків, фінансові гарантії;

відповідальність сторін (відшкодування збитків);

урегулювання спорів, підстави та умови зміни і розірвання договору.

Частиною 1 статті 323 Господарського кодексу України встановлено, що договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 року №668 затверджено Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві.

Згідно з п. 1 Загальних умов, вони відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (далі - капітальне будівництво об`єктів), а також комплексів і видів робіт, пов`язаних із капітальним будівництвом об`єктів.

Положення Загальних умов застосовуються також щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд.

Пунктом 2 Загальних умов встановлено, що вони є обов`язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника.

Згідно п. 5 Загальних умов договори підряду в капітальному будівництві укладаються у письмовій формі та їх істотними умовами є:

- найменування та реквізити сторін;

- місце і дата укладення договору підряду;

- предмет договору підряду;

- договірна ціна;

- строки початку та закінчення робіт (будівництва об`єкта);

- права та обов`язки сторін;

- порядок забезпечення виконання зобов`язань за договором підряду;

-умови страхування ризиків випадкового знищення або

пошкодження об`єкта будівництва;

-порядок забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами;

- порядок залучення субпідрядників;

- вимоги до організації робіт;

- порядок здійснення замовником контролю за якістю ресурсів;

- умови здійснення авторського та технічного нагляду за виконанням робіт;

- джерела та порядок фінансування робіт (будівництва об`єкта);

- порядок розрахунків за виконані роботи;

- порядок здачі-приймання закінчених робіт (об`єкта будівництва);

- гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва), порядок усунення недоліків;

- відповідальність сторін за порушення умов договору підряду;

- порядок врегулювання спорів;

- порядок внесення змін до договору підряду та його розірвання.

Пунктом 15 Загальних умов встановлено вимоги до оформлення предмету закупівлі. Так, у договорі підряду сторони зобов`язані визначити найменування об`єкта будівництва та його місцезнаходження, основні параметри (потужність, площа, об`єм тощо), склад та обсяги робіт, які передбачені проектною документацією та підлягають виконанню підрядником, інші показники, що характеризують предмет договору.

При укладенні оспорюваного договору вказані вимоги не дотримано.

Оспорюваний договір не містить відомостей щодо основних параметрів об`єкта будівництва.

Статтею 881 Цивільного кодексу України визначено, що страхування об`єкта будівництва або комплексу робіт здійснюється підрядником або замовником відповідно до законодавства. Сторона, на яку покладається обов`язок щодо страхування, має надати другій стороні в порядку, встановленому договором, докази укладення нею договору страхування, включаючи відомості про страхувальника, розмір страхової суми та застраховані ризики.

Всупереч вимог зазначених вище норм, у пункті 11.6.3 оспорюваного договору, зазначено, що страхування ризику знищення або пошкодження об`єкта не передбачається умовами даного договору, що суперечить п. 5, п.п. 39-45 Загальних умов та ст. 881 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 207 Господарського кодексу України господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Враховуючи викладені вище обставини та надані докази, суд дійшов висновку, що укладення оспорюваного договору суперечить вимогам чинного законодавства та інтересам держави, а дії відповідачів, з укладення такого договору, є неправомірними, у зв`язку з чим вимога позивача про визнання недійсним, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігів Буд» договору від 06 липня 2020 року №124, предметом якого є закупівля робіт «Капітальний ремонт Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» на суму 2649412 грн підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведених обставин, у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Інші докази та пояснення відповідачів та третіх осіб судом до уваги не приймаються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

Судовий збір відповідно до ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України покладається на відповідачів.

Керуючись ст. 42, 73-81, 86, 129, 165, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Визнати недійсними рішення тендерного комітету Комунального некомерційного підприємства «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради, оформлене протоколом від 17.06.2020 №23/04.01 щодо визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігів Буд» () переможцем торгів з закупівлі робіт «Капітальний ремонт Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району».

3.Визнати недійсним, укладений між Комунальним некомерційним підприємством «Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Ріпкинської районної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігів Буд» договір від 06.07.2020 №124 щодо закупівлі робіт «Капітальний ремонт Добрянської амбулаторії загальної практики сімейної медицини по вул. Б.Хмельницького, 60а, в смт. Добрянка, Ріпкинського району» на суму 2649412 грн (два мільйони шістсот сорок дев`ять тисяч чотириста дванадцять гривень).

4.Стягнути з Комунального некомерційного підприємства Ріпкинський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Ріпкинської районної ради (вул. Соборна, 9, смт Ріпки, Чернігівська область, 15000, ) на користь Чернігівської обласної прокуратури (, вул. Князя Чорного, 9, м. Чернігів, 14000) судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

5.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Чернігів Буд (вул. Олега Міхнюка, 41, м. Чернігів, 14013, ) на користь Чернігівської обласної прокуратури (, вул. Князя Чорного, 9, м. Чернігів, 14000) судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

6.Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено та підписано 21 січня 2021 року.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду, з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, у строки, визначені ст. 256 цього Кодексу.

Суддя С.В. Белов

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua/