ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"13" січня 2021 р. м. ХарківСправа № 922/3607/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н.А.

при секретарі судового засідання Цвірі Д.М.

розглянувши клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду (вх.№29789 від 21.12.2020) у справі

за позовом В.о. керівника Харківської місцевої прокуратури №1 (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55А) в інтересах держави

до відповідача 1 Харківської міської ради, 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ;

до відповідача 2 Приватного підприємства Ващенківське, 61001, м. Харків, вул.Плеханівська, буд. 20А, код 38494967;

про визнання незаконним та скасування пунктів рішень Харківської міської ради, визнання недійсним договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку

за участі представників учасників справи:

прокурора Клейн Л.В., посвідчення №051089 від 02.10.18

відповідача 1 Дайнеги К.В., положення №7/20 від 09.12.2020, посвідчення №272

відповідача 2 Махоніна О.С., ордер серія АЕ №1048410 від 21.12.2020

ВСТАНОВИВ:

В.о. керівника Харківської місцевої прокуратури №1 звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради та Приватного підприємства Ващенківське в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати пункти 23, 23.1 додатку 1 до рішення Харківської міської ради від 26.02.2020 за №2009/20 Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для будівництва, експлуатації та обслуговування об`єктів, яким приватному підприємству Ващенківське надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею орієнтовно 0,2150 га із земель територіальної громади м. Харкова для будівництва торговельно-офісного комплексу по вул. Кутова, 7 в м. Харкова. Будівництво об`єкту виконати з урахуванням знесення нежитлової будівлі літ. 3-1 по вул. Кутовій, 7, яка належить ПП Ващенківське на праві приватної власності;

- визнати незаконним та скасувати пункти 18, 18.1, 18.2, 18.3 додатку 1 до рішення Харківської міської ради від 24.06.2020 за №2144/20 Про надання земельних ділянок для будівництва, експлуатації та обслуговування об`єктів, припинення права користування земельними ділянками та надання згоди на прийняття земельних ділянок у власність територіальної громади м. Харкова, яким приватному підприємству Ващенківське затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва торговельно-офісного комплексу по вул. Кутовій, 7 в м. Харкові; надано приватному підприємству Ващенківське в оренду земельну ділянку (кадастровий номер :03:002:0003) площею 0,2129 га із земель територіальної громади м. Харкова по вул. Кутовій, 7 за рахунок земель житлової та громадської забудови для будівництва торговельно-офісного комплексу до 01.05.2025, будівництво об`єкту виконати з урахуванням знесення нежитлової будівлі літ. 3-1 по вул. Кутовій, 7, яка належать приватному підприємству Ващенківське на праві приватної власності;

- визнати незаконним та скасувати пункти 10, 10.1, 10.2 додатку до рішення Харківської міської ради від 24.06.2020 за №2153/20 Про надання дозволу на проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок юридичним та фізичним особам, яким приватному підприємству Ващенківське, як власнику нежитлової будівлі літ. 3-1, яка розташована на земельній ділянці площею 0,2129 га по вул. Кутова, 7, надано дозвіл на проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки комунальної власності із земель житлової та громадської забудови площею 0,2129 га по вул. Кутова, 7 у Шевченківському районі м. Харкова, кадастровий номер :03:002:0003 для будівництва торговельно-офісного комплексу;

- визнати недійсним договір від 10.08.2020 оренди земельної ділянки з кадастровим номером :03:002:0003, по вул. Кутова, 7 в м.Харкові, площею 0,2129 га, укладений між Харківською міською радою та Приватним підприємством Ващенківське;

- зобов`язати Приватне підприємство Ващенківське () повернути земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Кутова, 7, площею 0,2129 га, кадастровий номер :03:002:0003 Харківській міській раді.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 16.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/3607/20 за правилами загального позовного провадження. Почато підготовче провадження і призначено підготовче засідання на "14" грудня 2020 р. о 12:00.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 03.12.2020 перенесено підготовче засідання з 14.12.2020 на "21" грудня 2020 р. о 15:00 год.

21 грудня 2020 року до суду надійшло клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду (вх.№29789 від 21.12.2020), в якому останній просить суд залишити позовну заяву В.о. керівника Харківської місцевої прокуратури №1 до Харківської міської ради, Приватного підприємства Ващенківське про визнання незаконним та скасування пунктів рішень, визнання недійсним договору оренди та зобов`язання повернути земельну ділянку. В обґрунтування клопотання посилається на відсутність у прокурора процесуальної дієздатності, оскільки ним не обґрунтовано наявності встановлених законом підстав представництва інтересів держави при зверненні з позовом у даній справі. Зазначає, що прокурором при поданні позовної заяви не надано жодного доказу на підтвердження проведення прокурором перевірки, звернення з листами до відповідача як до розпорядника землями комунальної власності або іншого компетентного органу щодо можливого порушення інтересів держави. Також зазначає, що законодавством визначено інший орган, уповноважений від імені та в інтересах держави здійснювати контроль за дотриманням земельного законодавства у тому числі під час прийняття рішення про надання земельної ділянки у користування або власність. Вказує, що таким органом є орган Держгеокадастру, однак прокурором не надано доказів на підтвердження обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання, неможливість виконання або неналежне виконання органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, який є суб`єктом владних повноважень, владних управлінських функцій щодо захисту інтересів територіальної громади міста Харкова. Посилаючись на практику Верховного суду, викладену у постанові від 25.04.2018 по справі №806/1000/17, у постанові від 20.10.2018 по справі №924/1237/17, а також на окрему думку судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Крата В.І. від 16.06.2018 по справі №607/1557/17, зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Крім того, зазначає, що органи прокуратури не мають повноважень на представництво інтересів органів місцевого самоврядування з питань, що стосуються виключних повноважень таких органів.

В судовому засіданні 21.12.2020 судом встановлено порядок розгляду клопотання відповідача 1 про залишення позову без розгляду, та вказано, що таке буде розглянуто в судовому засіданні після надання прокурором своєї позиції.

Протокольною ухвалою від 21.12.2020 відкладено підготовче засідання по справі на 13.01.2021 об 11:00год.

30 грудня 2020 року до суду надійшли заперечення прокуратури на клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду, в яких прокурор просить суд відмовити в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з його необґрунтованістю та безпідставністю. В заперечення проти клопотання про залишення позову без розгляду посилається на те, що при вирішенні питання щодо представництва прокурором інтересів держави в особі уповноваженого органу ключове значення має наявність у вказаного органу повноважень та обов`язків щодо звернення до суду з позовом певної категорії, які у Держгеокадастру відсутні. Посилаючись на практику Верховного Суду, викладену в постанові від 25.09.2020 у справі №921/341/19 та у постанові від 09.09.2020 у справі №917/342/19, зазначає, що ГУ Держгеокадастру у Харківській області не може бути належним позивачем у цій справі, оскільки не наділений необхідним обсягом цивільної дієздатності. Зазначає, що оскільки Харківська міська рада, яка є органом, уповноваженим територіальною громадою м. Харкова на розпорядження земельними ділянками комунальної власності, а також на здійснення державного контролю щодо дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності на території міста Харкова, являється відповідачем, тому прокурор звертається з цим позовом самостійно у якості позивача, при цьому посилається на аналогічну правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №916/749/17. Також, посилаючись на практику Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, зазначає, що процедура щодо попереднього повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень, застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту. Вказує, що органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи, а у разі порушення економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, порушуються й інтереси держави в цілому. Прокурор звернувся з вказаним позовом в інтересах держави в особі територіальної громади м. Харкова, оскільки Харківська міська рада, як уповноважений орган, вчинив дії у вигляді прийняття спірних рішень, які є незаконними та порушують інтереси держави в особі територіальної громади. При цьому, міську раду визначено одним із відповідачів у цій справі, так як іншого органу місцевого самоврядування, який міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади м. Харкова, виходячи із спірних правовідносин, не існує.

В судовому засіданні 13.01.2021 представник відповідача 1 підтримав клопотання про залишення позову без розгляду, з підстав, зазначених у відзиві на позов, в тому числі зазначив, що при зверненні до суду прокурору необхідно обґрунтувати право на звернення до суду, зазначити орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції, в інтересах якого звертається прокурор, та надати підтвердження або відсутності такого органу або підтвердження того, що такий орган не вчинив або неналежним чином вчинив представництво інтересів держави в спірних правовідносинах. Вважає, що в даних спірних правовідносинах існує орган, на який покладено контрольні функції у сфері контролю за використанням та охороною земель, і таким органом є Держгеокадастр. Наполягає, що до звернення до суду прокурором повинні були вчинятись дії щодо звернення до Держгеокадастру стосовно того чи здійснювались цим органом контрольні повноваження чи не здійснювались. Також зазначив, що прокурор не звертався до Харківської міської ради з листом про звернення до суду з відповідним позовом. Зазначив, що прокурором не дотримано порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та не наведено докази, що підтверджували б звернення до уповноважених органів держави або місцевого самоврядування, уповноважених на здійснення контрольних функцій. Просив позовну заяву залишити без розгляду.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти клопотання про залишення позову без розгляду, з підстав, зазначених у запереченні на клопотання, в тому числі зазначив, що нормами чинного законодавства передбачено два випадки звернення прокурором до суду в інтересах держави, а саме внесення позову прокурором в інтересах відповідного органу, який має право та зобов`язаний здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах шляхом звернення до суду з позовами відповідної категорії, а також внесення позову прокурором самостійно у якості позивача, що зумовлено відсутністю такого органу або відсутністю у нього повноважень (та обов`язку) щодо звернення до суду з позовами певної категорії. Зазначив, що у Держгеокадастру відсутні повноваження та обов`язок щодо звернення до суду з позовом такої категорії, та такий орган не може бути належним позивачем у цій справі, оскільки не наділений необхідним обсягом цивільної дієздатності. Також зазначив, що процедура щодо попереднього повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту. Зазначив, що прокурор звернувся з вказаним позовом в інтересах держави в особі територіальної громади м. Харкова, оскільки Харківська міська рада, як уповноважений орган, вчинив дії у вигляді прийняття спірних рішень, які є незаконними та порушують інтереси держави в особі територіальної громади. При цьому, міську раду визначено одним із відповідачів у цій справі, так як іншого органу місцевого самоврядування, який міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади м. Харкова, виходячи із спірних правовідносин, не існує.

Представник відповідача 2 в судовому засіданні підтримав клопотання Харківської міської ради, вважає що є певні підстави і обґрунтування для задоволення цього клопотання, зазначив, що чинне законодавство не передбачає можливість прокуратури довільно звертатись до суду за власним бажанням, є процедура, яка передбачена ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", яка передбачає виконання ряду певних юридичних моментів для того, щоб прокуратура могла звернутись до суду, а саме встановлення можливого ризику порушення інтересів держави, а також встановлення того органу, до компетенції якого відноситься безпосередньо регулювання чи контроль в тій чи іншій сфері. Прокуратура посилається на відсутність такого органу, однак таким органом є Держгеокадастр. Вважає, що прокурором порушено ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", не має інформації чи аналізувала прокуратура цю інформацію при зверненні до суду, чи встановлювала повноваження Держгеокадастру, чи зверталась до Держгеокадасру з питання стосовно виконання чи невиконання ним своїх прямих обов`язків. Зазначив, що вважає, що клопотання Харківської міської ради є обґрунтованим.

Розглянувши матеріали справи та клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду (вх.№29789 від 21.12.2020), вислухавши пояснення учасників судового процесу, суд виходить з наступного.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається з поданого клопотання, відповідач 1 зазначає про відсутність у прокурора процесуальної дієздатності, оскільки ним не обґрунтовано наявності встановлених законом підстав представництва інтересів держави при зверненні з позовом у даній справі. В тому числі, зазначає, що при зверненні до суду прокурору необхідно обґрунтувати право на звернення до суду, зазначити орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції, в інтересах якого звертається прокурор, та надати підтвердження або відсутності такого органу або підтвердження того, що такий орган не вчинив або неналежним чином вчинив представництво інтересів держави в спірних правовідносинах. Вважає, що в даних спірних правовідносинах існує орган, на який покладено функції у сфері контролю за використанням та охороною земель, і таким органом є Держгеокадастр. Наполягає, що до звернення до суду прокурором повинні були вчинятись дії щодо звернення до Держгеокадастру стосовно того чи здійснювались цим органом контрольні повноваження чи не здійснювались. А тому вважає, що прокурором не дотримано порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та не наведено докази, що підтверджували б звернення до уповноважених органів держави або місцевого самоврядування, уповноважених на здійснення контрольних функцій.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Пунктом 3 частини першої ст. 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

З аналізу ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" вбачається, що прокурор може представляти законні інтереси держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави в двох випадках:

- захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження,

- у разі відсутності такого органу.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор.

Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює.

Відповідні правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11.02.2020 у справі №922/614/19 (п. 57 постанови).

Як вбачається з матеріалів справи, позов у справі, що розглядається, подано прокурором в інтересах держави без визначення органу, уповноваженого на здійснення відповідних функцій щодо спірних відносин, а частина позовних вимог обґрунтована тим, що відповідач-1 передав в оренду земельну ділянку відповідачу-2 без проведення земельних торгів, чим порушив приписи земельного законодавства.

Необхідність захисту інтересів держави прокурор обґрунтовує порушенням інтересів держави в особі територіальної громади, а також необхідністю вирішення проблем суспільного значення, існування яких виправдовує застосування механізму повернення спірної землі, а звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потребу у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про повернення у володіння та розпорядження держави земельної ділянки, з урахуванням принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав власників.

Підстави представництва прокурор мотивував тим, що орган, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження щодо звернення з подібним позовом, відсутній, оскільки особа, яка наділена територіальною громадою міста відповідними повноваженнями, виступає у якості відповідача.

Відповідачі зазначають, що законодавством визначено інший орган, уповноважений від імені та в інтересах держави здійснювати контроль за дотриманням земельного законодавства у тому числі під час прийняття рішення про надання земельної ділянки у користування або власність. Вказують, що таким органом є орган Держгеокадастру.

Згідно з абзацом 4 статті 15-2 Земельного кодексу України до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15 (далі - Положення) Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль): за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах (п.п.25-1 п.4 Положення).

Наведене свідчить, що органи Держгеокадастру можуть виконувати, зокрема, дві абсолютно різних функції, а саме:

1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності;

2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

При цьому відповідно до статті 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та п.5-1 Положення посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Як вбачається з матеріалів справи, спірна земельна ділянка відноситься до земель комунальної власності, право розпорядження якою належить територіальній громаді Харківської міської ради, а функції власника зазначеної земельної ділянки виконує Харківська міська рада, яка повинна діяти в інтересах відповідної територіальної громади.

Таким чином ГУ Держгеокадастру в цьому разі не наділений повноваженнями щодо звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у цій справі.

Подібна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №917/342/19, в постанові Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №910/7813/18, в постанові Верховного Суду від 25.09.2020 у справі №921/341/19.

Отже, посилання Харківської міської ради про не надання прокурором доказів на підтвердження обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання, неможливість виконання або неналежне виконання органом Держгеокадастру, як органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, який є суб`єктом владних повноважень, владних управлінських функцій щодо захисту інтересів територіальної громади міста Харкова, є безпідставними, оскільки орган Держгеокадастру в цьому разі не наділений повноваженнями щодо звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у цій справі.

Також безпідставним є посилання Харківської міської ради на недотримання прокурором порядку, встановленого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", оскільки докази на підтвердження попереднього (до звернення до суду) повідомлення про це відповідного суб`єкта прокурор повинен надати суду лише тоді, коли відповідний суб`єкт має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює.

Відповідно до статті 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно статті 140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад (стаття 142 Конституції України).

Право комунальної власності територіальної громади захищається державою на рівних умовах з правом власності інших суб`єктів і кожне порушення закону щодо порядку використання комунальних земель є порушенням інтересів держави.

Власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється, зокрема, шляхом визнання угоди недійсною, визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, застосування інших передбачених законом способів.

Отже, обов`язковою умовою визнання незаконним і скасування акта органу місцевого самоврядування та недійсним договору в судовому порядку є порушення прав особи, в даному випадку місцевої територіальної громади на мирне володіння землею.

Тому обґрунтування прокурором порушеного права територіальної громади Харківської міської ради та підстав для його захисту належним чином мотивовані та ґрунтуються на фактичних обставинах справи.

Оскільки захист інтересів держави в особі територіальної громади м. Харків має здійснювати Харківська міська рада, проте, саме цей орган місцевого самоврядування визначено прокурором відповідачем 1 з посиланням на те, що він вчинив, на думку прокурора, протизаконні дії, які порушують інтереси держави в особі територіальної громади м. Харків, прокурором правомірно заявлено відповідний позов, а Харківську міську раду визначено одним із відповідачів у цій справі, позаяк іншого органу місцевого самоврядування, який би міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади м. Харків, виходячи із спірних правовідносин, не існує.

Подібна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №916/749/17, в постанові Верховного Суду від 25.09.2020 від №921/341/19.

Відповідно до ч.5 ст. 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів").

Оскільки висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду 25.09.2020 від №921/341/19, зроблені Верховним Судом у справі з подібними спірними правовідносинами, тому суд застосовує саме їх при прийнятті відповідного судового рішення.

Висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 20.10.2018 по справі №924/1237/17, на які посилається Харківська міська рада у своєму клопотанні, не застосовуються судом, оскільки такі зроблені Верховним Судом два роки тому, та на теперішній час є більш нова практика Верховного Суду в подібних спірних правовідносинах.

Враховуючи що, прокурор обґрунтував порушення у справі інтересів держави, а також правильно вказав на відсутність органу, уповноваженого на здійснення відповідних державних функції, для захисту інтересів держави, суд не вбачає правових підстав для залишення позову без розгляду, а тому відмовляє в задоволенні клопотання Харківської міської ради.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 53, 177, 182, 185, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду (вх.№29789 від 21.12.2020).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 18 січня 2021 року.

Суддя Н.А. Новікова