ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 року Черкаси справа № 925/1041/20

Господарський суд Черкаської області у складі судді Кучеренко О.І. із секретарем судового засідання Юхименко О.В.,

за участю прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури Куліш А.А. та за участю представника відповідача Новіка В.І., адвоката за довіреністю, розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду справу

за позовною заявою керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу

до Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ»

про стягнення 824 946,08 грн,

Керівник Черкаської місцевої прокуратури звернувся у Господарський суд Черкаської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу з позовом до Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» про стягнення 824946,08 грн збитків, спричинених здійсненням видобування надр (підземних вод) без спеціального дозволу та відшкодування судових витрат у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 12374,20 грн.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на те, що відповідачем здійснювалося видобування води із підземних водоносних горизонтів за період з 30.07.2018 до 24.01.2020 для потреб підприємства в кількості 262304,00 куб.м без спеціального дозволу на водокористування, що суперечить статті 44 Водного кодексу України та, на його думку, є підставою для стягнення збитків у розмірі 824 946,08 грн, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 19.08.2020 відкрито провадження у справі, справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження.

05.10.2020 відповідач подав до суду відзив від 05.10.2020 №985 на позовну заяву, у якому у задоволенні позову просить відмовити повністю, оскільки несвоєчасне (не отримання) товариством дозволу на використання надрами та використання води без дозволу виникло не з вини відповідача, а відповідних органів, зокрема Державної екологічної інспекції Центрального округу, що у свою чергу спростовує вину відповідача у спірних правовідносинах. Прокурор не довів наявності шкоди і причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача товариства та шкодою, тому підстави для застосування до відповідача такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди відсутні.

Відзив відповідача прийнято судом до розгляду.

22.10.2020 позивач надіслав до суду відповідь від 21.10.2020 №07-08/4419 на відзив, у якій позов просить задовольнити повністю.

22.10.2020 прокурор надіслав до суду відповідь від 20.10.2020 №161-11622вих20 на відзив, у якій позов просить задовольнити повністю.

02.11.2020 прокурор надіслав заяву від 30.10.2020 №161-11854вих20 про уточнення позовних вимог, у якій, з метою коректного зарахування грошових коштів у якості сплаченого судового збору (у випадку задоволення судом позовної заяви), просить пункт 3 прохальної частини позовної заяви викласти в новій редакції з врахуванням перейменування Прокуратури Черкаської області у Черкаську обласну прокуратуру.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 24.11.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» про залишення позову прокурора без розгляду, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача, дослідивши наявні у справи докази, суд

ВСТАНОВИВ:

У період з 20.01.2020 до 31.01.2020 Державною екологічною інспекцією Центрального округу (позивач у справі) згідно з направленням №06-28/26 від 08.01.2020 (Т.1 а.с. 23) проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» (відповідач у справі).

За результатами перевірки складено акт планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 20.01.2020 №3/3/4/2020/ПЛ (а.с. 24-38), у якому зазначено, що основним видом діяльності Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» є перероблення молока, виробництво масла та сиру.

Для перевірки був представлений спеціальний дозвіл користування надрами №4412 від 29.07.2013, терміном дії 5 років (Т. 1, а.с. 39). На час проведення перевірки питання щодо отримання нового дозволу залишалось керівництвом підприємства не вирішеним.

У Акті також зазначено, що 18.12.2015 Приватне акціонерне товариство «ЮРІЯ» отримало дозвіл на спеціальне водокористування №Укр620-А/Чрк, термін дії якого з 31.12.2015 до 01.01.2021. Ліміт забору свіжої води 310,54 тис. м куб./рік, 850,8 м куб./добу, з підземних джерел 310,54м куб. на рік, 850,8 м куб. на добу, ліміт на власні потреби 310,54 тис. м куб./рік, 850,8 м куб./добу, з міського водогону 207,02 тис. м куб./рік, 567,2 тис. м куб./добу (договір з КП Черкаський водоканал від 02.08.2018 №287).

Забір води на підприємстві здійснюється з 2 свердловин глибиною 37 метрів (№1) та 34 метри (№3).

Акт перевірки підписаний 24.01.2020 генеральним директором Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» Пустовітом В.М. та головним інженером Гусєвим М.Ю. - без зауважень.

За результатами проведеної перевірки Державною екологічною інспекцією Центрального округу 31.01.2020 на адресу керівника Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» внесено припис №3, пунктом 5 якого підприємство зобов`язано в строк до 01.07.2020 отримати спеціальний дозвіл на користування надрами (підземними водами) (Т.1 а.с. 40-41).

У межах проведеної перевірки Приватне акціонерне товариство «ЮРІЯ» надало Державній екологічній інспекції Центрального округу довідку №97 від 29.01.2020, згідно з якою, за період з 30.07.2018 до 24.01.2020 для потреб підприємства використано 262304 м3 підземної води (Т.1 а.с. 42).

24.01.2020 за фактом користування ділянкою надр (підземних вод) без наявного спеціального дозволу, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Мовчан О.О. було складено протокол про адміністративне правопорушення №002800 щодо генерального директора Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» Пустовіта В.М. (Т.1 а.с. 43).

На підставі постанови державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Мовчан О.О. про накладення адміністративного стягнення №002800 від 27.01.2020 (Т.1 а.с. 44), ОСОБА_1 визнано винним за порушення вимог статей 19, 23 Кодексу України про надра та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 грн, який ним сплачений 31.01.2020 (Т.1 а.с. 45).

12.02.2020 Державною екологічною інспекцією Центрального округу на адресу відповідача було направлено претензію №22/07-17/2020 та розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне користування надрами (підземні води) об`ємом 262304,00 м3 у розмірі 824946,08 грн (Т.1 а.с. 46-47).

Претензія залишилась без відповіді та задоволення.

Судом також встановлено, що з метою отримання спеціального дозволу користування надрами (строк дії якого закінчувався 29.07.2018) відповідачем 02.01.2018 був укладений договір №16, відповідно до умов якого Товариство з обмеженою відповідальністю «Відділення екології та геології Академії аграрних наук, як виконавець, зобов`язалось провести геолого-економічну оцінку водозабору Приватного акціонерного товариства «Юрія», за програмою робіт до Угоди про користування надрами з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки питних підземних вод ділянки, де знаходиться водозабір замовника свердловини №1 і №3 (Т.1, а.с. 160-164).

11.05.2018 був затверджений та погоджений Звіт про геологічне вивчення надр, який був поданий Державній комісії України по запасах корисних копалин, на виконання укладеного 16.05.2018 між Приватним акціонерним товариством «Юрія» та комісією договору №128 щодо проведення державної експертизи матеріалів геолого-економісчної оцінки запасів корисних копалин.

Державною комісією України по запасах корисних копалин прийнято протокол від 26.06.2018 №4428 щодо розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки запасів технічних підземних вод ділянки Юріївська Черкаського родовища у м. Черкаси, які були подані Приватним акціонерним товариством «ЮРІЯ» та який був направлений відповідачу 08.08.2018. Відповідно до пункту 3.7 договору№128 від 16.05.2018 протокол підлягав розгляду і введенню у дії Державною службою геології та надр України (Т.1, а.с. 177).

31.08.2018 протокол від 26.06.2018 №4428 Державної комісії України по запасах корисних копалин щодо розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки запасів технічних підземних вод ділянки Юріївська Черкаського родовища у м. Черкаси було розглянуто та схвалено Державною службою геології та надр України (протокол засідання робочої групи №89 від 31.08.2018).

22.12.2018 відповідачем подано до Державної служби геології та надр України заяву №1315 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону із доданими до неї документами (вхідний №24897/02/12-18 від 28.12.2018).

Листом №586/03/12-19 від 11.01.2019 Державна служба геології та надр України повернула відповідачу вищевказану заяву з доданими до неї документами через їх невідповідність вимогам Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615.

Відповідач, усунувши недоліки, які були зазначені у попередньому листі (№586/03/12-19 від 11.01.2019) Державної служби геології та надр України, повторно подано заяву №1315 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону із доданими до неї документами (вхідний №4690/02/12-19 від 08.02.2019).

Листом №3130/03/12-19 від 14.02.2019 Державна служба геології та надр України повторно повернула відповідачу вищевказану заяву з доданими до неї документами. Підставою повернення зазначено невідповідність наданих документів вимогам Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 (зокрема, відсутність результатів хімічного та бактеріологічного аналізу води строком давності не більше як шість місяців, відсутність результатів оцінки впливу на довкілля (звіт про громадські обговорення).

02.09.20219 Приватним акціонерним товариство «Юрія» укладено договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково підприємство «Екоінжиніринг», предметом якого є збір документів необхідних для проведення процедури оцінки впливу на довкілля (Т.1, а.с.197-207).

20.11.2019 у Єдиному Реєстрі оцінки впливу на довкілля було оприлюднено інформацію Приватного акціонерного товариства «Юрія» щодо початку громадського обговорення звіту впливу на довкілля видобування технічних вод за допомогою свердловин №1 і №3 (повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля Приватного акціонерного товариства «Юрія» (Т.1, а.с.208-215).

08.09.2020 Управлінням екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації було надано висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Видобування технічних підземних вод для господарсько-побутових та виробничих потреб із свердловини №1 і №3, які розташовані на ділянці водозабору ПрАТ «Юрія» у м. Черкаси.

Судом також встановлено, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 у справі №580/887/20 за позовом Державної екологічної інспекції Центрального округу до приватного акціонерного товариства Юрія про зобов`язання відповідача повністю зупинити діяльність з видобування підземної води до отримання дозвільного документу (користування надрами) та висновку з оцінки впливу на довкілля у задоволенні позову відмовлено повністю. Вказаним рішенням встановлено, що 08.01.2020 Державною екологічною інспекцією з метою виконання плану здійснення державного нагляду (контролю) було проведено планову перевірку ПАТ «Юрія», результати перевірки оформлені актом № 3/3/4/2020/ПЛ від 20.01.2020. Вказаною перевіркою встановлено, що відповідач у період з 30.07.2018 до 24.01.2020 здійснює забір води за відсутності спеціального дозволу. З метою усунення вказаних порушень інспекцією було винесено припис про необхідність отримання спеціального дозволу до 01.07.2020. Постановляючи рішення, суд вказав, що відповідачем вчиняються належні заходи з отримання відповідних дозвільних документів на користування надрами, а також вказав на наявність обставин, які впливають на неможливість своєчасного виготовлення цих документів, від обставин, які не залежать від волі відповідача (зокрема, неможливість проведення громадських обговорень документації з впливу на навколишнє середовище у зв`язку із поширенням корона вірусної інфекції). Рішення суду набрало законної сили.

Черкаською місцевою прокуратурою з метою встановлення підстав для вжиття заходів представницького характеру, спрямованих на захист інтересів держави, пов`язаних із нанесенням суб`єктами господарювання шкоди внаслідок використання надр (підземних вод) без спеціального дозволу, опрацьовано надані Державною екологічною інспекцією Центрального округу матеріали по результатам проведеної перевірки Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ». За результатами перевірки прокурором для захисту порушених інтересів держави було подано цей позов до суду для примусового стягнення шкоди.

Частиною першою статті 149, статтею 151 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються у користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Згідно з положеннями статті 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до положень статей 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути двох видів - загальне або спеціальне. Спеціальне водокористування це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу (пункт 9 частини першої статті 44, стаття 49 Водного кодексу України).

Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних вод, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Отже, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому, спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування - право на їх використання.

Як встановлено судом, з метою проведення основного виду діяльності Приватного акціонерного товариства «ЮРІЯ» (перероблення молока, виробництво масла та сиру), підприємство використовує воду, у тому числі шляхом забору води з 2 підземних свердловин глибиною 37 метрів (№1) та 34 метри (№3).

18.12.2015 Приватне акціонерне товариство «ЮРІЯ» отримало дозвіл на спеціальне водокористування №Укр620-А/Чрк, термін дії якого з 31.12.2015 до 01.01.2021. А також 29.07.2013 відповідачу був виданий спеціальний дозвіл користування надрами №4412, терміном дії 5 років (з 29.07.2013 до 29.07.2018).

Відповідно до частини другої статті 16 Кодексу України про надра та частини першої статті 14 Закону України «Про нафту і газ» Постановою Кабінету Міністрів України №615 від 30.05.2011 затверджено Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами ( далі Порядок). Цей Порядок регулює питання надання спеціальних дозволів на користування надрами у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін.

Відповідно до підпункту 6 пункту 8 Порядку (у редакції на час дії спеціального дозволу відповідача на користування надрами) дозвіл без проведення аукціону надається у разі геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки, видобування підземних вод (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування питних підземних вод з водозаборів перевищує 300 куб. метрів на добу.

Відповідно до пункту 9 Порядку, надання надр у користування погоджується з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.

Видача дозволу здійснюється на підставі заяви і документів, зазначених у додатку 1, та погоджується органами, визначеними абзацами другим - четвертим цього пункту.

Згідно з Переліком документів, що подаються разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону (видобування корисних копалин) надаються: копія паспорта та реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи підприємця; пояснювальна записка з характеристикою об`єкта, стану його геологічного вивчення, методу розробки, обґрунтуванням необхідності використання надр, із зазначенням потужності підприємства; результати хімічного та бактеріологічного аналізу води строком давності не більш як шість місяців (для родовищ підземних вод); копії протоколів, завірені заявником, Державної комісії по запасах (Української територіальної комісії по запасах корисних копалин, центральної комісії по запасах корисних копалин, науково-технічних/технічних рад) про затвердження (апробацію) запасів у повному обсязі; каталог географічних координат кутових точок ділянки надр (похибка - менш як 1 секунда) із зазначенням її площі, а для видобування підземних вод - каталог географічних координат водозабірних споруд, оглядова карта (масштаб не менш як 1:200000); ситуаційний план з нанесеними межами площі видобування та географічними координатами її кутових точок (похибка - менш як 1 секунда) у масштабі, який дає змогу перевірити правильність визначення координат, а для підземних вод - ситуаційний план з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами; план підрахунку запасів корисної копалини на топографічній основі з нанесеними межами категорії запасів, межами земельного та гірничого відводів (за наявності), контуром ліцензійної площі з географічними координатами кутових точок ділянки надр, а для підземних вод з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами (похибка - менш як 1 секунда, характерні геологічні розрізи з межами категорій запасів та умовними позначками. До перелічених документів додаються: завірені заявником копії результатів оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до пункту 10 Порядку, невід`ємною частиною дозволу є угода про умови користування надрами, що укладається між органом з питань надання дозволу і надрокористувачем і містить програму робіт, яка оформляється як додаток, та особливі умови надрокористування, що передбачають: вимоги до ефективності робіт; сучасні технології видобування та переробки корисних копалин; порядок видобування корисних копалин, зокрема з метою запобігання негативним екологічним наслідкам і забезпечення безпеки забудованих територій; види, обсяги і строки виконання робіт на ділянці надр; підстави для припинення діяльності, пов`язаної з використанням ділянки надр.

Згідно зі статтею 68 Закону порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

За змістом частини першої статті 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до частини другої статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити як наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), так і ступінь вини у розумінні статті 1193 Цивільного кодексу України.

Дослідивши усі обставини справи та надавши оцінку зібраним у справі доказам, суд дійшов висновку, що є недоведеною наявність усіх складових цивільного правопорушення у діях відповідача з огляду на таке.

Як на підставу відшкодування майнової шкоди прокурор і позивач посилаються на те, що відповідач здійснював спеціальне водокористування за відсутності дозволу (користування надрами), який не отримав вчасно внаслідок своєї бездіяльності. Суд не погоджується з позицією прокурора та позивача з огляду на те, що відповідачем завчасно (до закінчення строку дії дозволу) і по теперішній час, виконуються всі вимоги щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами, зокрема: розроблено та затверджено документацію щодо геологічного забезпечення дослідно-промислової розробки і геолого-економічної оцінки експлуатаційних запасів підземних питних вод; розроблено та затверджено зони санітарної охорони свердловин, які утримуються у належному стані; проводяться режимні спостереження за кількістю видобутку та якісним складом підземних вод; надсилається щорічна звітність до ДНВП Геоінформ; розроблено документацію з оцінки впливу на довкілля (ОВД). З огляду на значний перелік документів, що подаються для про отримання спеціального дозволу на користування надрами та значні матеріальні витрати та довготривалі процедури погодження необхідних документів з відповідними органами, які не залежать від волі відповідача, суд дійшов висновку, що відповідачем вчинено всі необхідні дії та зібрано документи для отримання такого спеціального дозволу у строк, що визначений позивачем у приписі (до 01.07.2020).

Крім того, забір води відповідачем здійснюється із свердловини у кількості, що визначена дозволом на спецводокористування від 18.12.2015 №Укр620-А/Чрк, термін дії якого з 31.12.2015 до 01.01.2021; ним своєчасно та у повному обсязі сплачується обов`язкові платежі до бюджету за користування надрами та спеціальне водокористування, що виключає спричинення збитків за спеціальне користування надрами, (водними ресурсами) та є самостійною підставою для встановлення відсутності усіх складових правопорушення.

Отже, дослідивши усі обставини справи та надавши оцінку зібраним у справі доказам, господарський суд визнав недоведеною наявність усіх складових цивільного правопорушення у діях відповідача. Суд установив, що відповідач завчасно, у порядку, передбаченому законодавством, звернувся до уповноважених органів для погодження документів, необхідних для отримання спеціального дозволу на користування надрами; затримка в оформленні спеціального дозволу сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у виді відшкодування збитків (Аналогічні правові висновки викладені у Постановах Верховного Суду від 12.06.2018 у справі №908/999/17, від 25.02.2020 у справі №908/581/19).

Крім того, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 у справі №580/887/20 відмовлено у задоволенні позову Державної екологічної інспекції Центрального округу до приватного акціонерного товариства Юрія про зобов`язання відповідача повністю зупинити діяльність з видобування підземної води до отримання дозвільного документу (користування надрами) та висновку з оцінки впливу на довкілля. Вказаним рішенням суд встановив, що відповідачем вчиняються належні заходи з отримання відповідних дозвільних документів на користування надрами, а також вказав на наявність обставин, які впливають на неможливість своєчасного виготовлення цих документів, від обставин, які не залежать від волі відповідача (зокрема, неможливість проведення громадських обговорень документації з впливу на навколишнє середовище, у зв`язку із поширенням коронавірусної інфекції). Оскільки рішення набрало законної сили, то в силу частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, які встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини.

За таких обставин суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Згідно з положеннями статті 74,76-77 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять у предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписом статті 86 цього Кодексу господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд зазначає, що прокурором не доведені позовні вимоги належними доказами, тому суд відмовляє у задоволенні позову суд з мотивів безпідставності та необґрунтованості вимог.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги не підлягають до задоволення, сплачений прокурором за подання позову судовий збір покладається на прокурора та йому не відшкодовується.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після прийняття судом апеляційної інстанції судового рішення. Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складене 25.01.2021.

Суддя О.І.Кучеренко