ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

18.01.2021 Справа № 905/1212/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Аксьонової К.І. за участю секретаря судового засідання Парахотіна Ю.А., розглянувши матеріали справи

за позовом: Благодійної організації «Благодійний фонд «Адвентистське агентство допомоги та розвитку в Україні», м. Київ

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Сиан+», м. Маріуполь, Донецька область

про стягнення збитків у розмірі 374272,00грн

Представники учасників справи:

від позивача: Недбайлюк О.В. в порядку самопредставництва (в режимі відеоконференції)

від відповідача: Батракова О.Ю. адвокат за ордером ДН№002335 від 23.07.2020, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю ДН№4923 від 29.11.2017; Тесля А.В. адвокат за ордером ДН№008448 від 18.08.2020, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю ДН№4919 від 29.11.2017

СУТЬ СПРАВИ:

Позивач, Благодійна організація «Благодійний фонд «Адвентистське агентство допомоги та розвитку в Україні», м. Київ, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «Сиан+», м.Маріуполь, Донецька область, про стягнення збитків у розмірі 374272,00грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неякісне виконання відповідачем будівельно-монтажних робіт за договором підряду №16/09 від 04.09.2018 з улаштування (ремонту) м`якої покрівлі багатоквартирних будинків №12, 22, 60 за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ, що призвело до протікання покрівлі та завдання позивачеві збитків у вигляді вартості придбаних для виконання ремонтних робіт будівельних матеріалів.

Відповідач проти позову заперечив, посилаючись на те, що роботи за договором підряду №16/09 від 04.09.2018 виконані якісно та прийняті позивачем без зауважень; в задоволенні позову просив відмовити, оскільки наявність протиправної поведінки відповідача та понесення позивачем збитків матеріалами справи не доведено; зазначив, що до протікання дощових вод у приміщення будинків могла призвести несправність зливостокових труб, ремонт яких не входив до робіт за укладеним сторонами договором підряду.

Справу розглянуто судом в порядку загального позовного провадження. Провадження у справі №905/1212/20 відкрито ухвалою Господарського суду Донецької області від 06.07.2020; підготовчі засідання проведені 10.08.2020, 26.08.2020, 09.09.2020 з оголошенням перерви до 10.09.2020.

За клопотанням позивача з метою з`ясування якості виконаних відповідачем підрядних робіт за договором №16/09 від 04.09.2018, причин протікання покрівлі та розміру пошкоджень на об`єктах (багатоповерхові будинки №12, 22, 60, які знаходяться за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ) ухвалою суду від 10.09.2020 призначено судову інженерно-технічну експертизу; проведення експертизи доручено експертам Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз; обов`язок зі сплатити витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи було покладено на позивача, який заявляв клопотання про призначення судової інженерно-технічної експертизи; провадження у справі №905/1212/20 зупинено на час проведення судової інженерно-технічної експертизи у справі №905/1212/20; 25.09.2020 матеріали справи №905/1212/20 скеровано до експертної установи.

03.12.2020 від експертної установи до суду надійшли матеріали справи №905/1212/20 з повідомленням №7244-7247 від 30.11.2020 про залишення ухвали Господарського суду Донецької області від 10.09.2020 про призначення судової інженерно-технічної експертизи без виконання у зв`язку з несплатою позивачем витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи.

Ухвалою суду від 10.08.2020 провадження у справі №905/1212/20 поновлено; підготовче засідання призначено на 23.12.2020; відповідач надав заяву про відмову від сплати вартості експертизи, позивач на проведенні експертизи не наполягав, готовності здійснити оплату експертизи сторони не висловили.

Ухвалою суду від 23.12.2019 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті.

У судове засідання 18.01.2021 з`явились представники обох сторін. Представник позивача в режимі відеоконференції підтримав позовні вимоги; представник відповідача проти задоволення позову заперечив.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

04.09.2018 між позивачем, Благодійною організацією «Благодійний фонд «Адвентистське агентство допомоги та розвитку в Україні» (замовник) та відповідачем, Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» (підрядник), укладений договір №16/09, за умовами якого замовник доручив, а підрядник зобов`язався за завданням замовника власними силами, на свій ризик виконати з матеріалів замовника будівельно-монтажні роботи, а саме: улаштування (ремонт) м`якої покрівлі з рулонних матеріалів багатоповерхових будинків; улаштування вітрової планки з оцинкованого листа або із дошки; прибирання будівельного сміття та демонтажні послуги в рамках проекту «Відновлення житла та надання необхідної допомоги людям, які постраждали внаслідок конфлікту на Сході України», який реалізується замовником (п.1.1 договору в редакції додаткової угоди №1 від 12.09.2018).

Перелік робіт підрядником, місце розташування об`єкту та інша інформація визначається завданням замовника, викладеному у додатку, який є невід`ємною частиною договору (п.1.2 договору).

За умовами договору роботи виконуються підрядником у повному обсязі з матеріалу замовника та згідно з завданням замовника (п.1.3 договору).

Вартість робіт з улаштування (ремонт) м`якої покрівлі з рулонних матеріалів багатоповерхових будинків за договором складає 125,00грн на один квадратний метр виконаних робіт. Вартість робіт з улаштування вітрової планки з оцинкованого листа або із дошки за договором складає 31,00грн за погонний метр. Вартість робіт з прибирання будівельного сміття та демонтажні послуги складає 76,25грн за одну годину виконання робіт» (п.2.1 договору в редакції додаткової угоди №1 від 12.09.2018).

Згідно з п.6.2 договору підрядник зобов`язаний: виконати роботи належно, у встановлені договором або додатками строки та відповідно до умов договору (пп.6.2.1); своєчасно усувати недоліки, допущені з його вини (пп.6.2.5).

Відповідно до п.7.1 договору гарантійний термін закінчених робіт складає 12 календарних місяців і розпочинається з дати підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт.

На недоробки, виявлені в ході робіт, або впродовж гарантійного періоду, складається дефектний акт і підрядник усуває їх за свій рахунок і в погоджені з замовником терміни (п.7.2 договору). Підрядник несе відповідальність за виправлення недоробок, які виникли з його вини впродовж гарантійного періоду. У разі відмови від виправлення підрядником недоробок, впродовж дії гарантійного періоду, підрядник повністю компенсує замовникові витрати і збитки, понесені їм при виправленні цих недоробок (п.7.3 договору).

У виконання прийнятих на себе зобов`язань за договором №16/09 від 04.09.2018 відповідач, а позивач їх прийняв, що сторонами визнається та підтверджується актами здачі-приймання виконаних робіт, а саме: №1 від 27.09.2018 на суму 134687,50грн; №2 від 28.09.2018 на суму 31562,50грн; №3 від 16.10.2018 на суму 66418,00грн; №4 від 22.10.2018 на суму 154820,00грн; №5 від 26.10.2018 на суму 73608,00грн; №6 від 12.11.2018 на суму 232346,00грн, загальна сума склала 693442,00грн.

При прийнятті робіт позивачем за договором №16/09 від 04.09.2018 дефектів у виконаних роботах виявлено не було, претензій щодо якості робіт, вимог щодо усунення їх недоліків до підрядника не висувалось. Акти здачі-приймання виконаних робіт підписані сторонами без зауважень стосовно якості та обсягу виконаних робіт.

Вартість виконаних за договором підряду №16/09 від 04.09.2018 робіт в розмірі 693442,00грн сплачено відповідачу в повному обсязі, що підтверджується банківською випискою по рахунку позивача.

Обставини, що стали підставою для звернення до суду з позовом про стягнення збитків у розмірі 374272,00грн полягають у протікання покрівлі будинків №12, 22, 60 за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ, причиною чого позивач вважає неякісне виконання відповідачем будівельно-монтажних робіт за договором підряду №16/09 від 04.09.2018.

В підтвердження виявлення недоліків у виконаних за договором підряду №16/09 від 04.09.2018 роботах позивач посилається на складені ADRA Україна дефектні акти №1, №2, №3 від 05.03.2019, відповідно до яких необхідно було провести ремонтні роботи на об`єкті в м. Світлодарськ в будинках №12, 22, 60.

Збитки розраховані позивачем, виходячи з вартості придбаних для виконання ремонтних робіт будівельних матеріалів (роботи за договором виконувались з матеріалів замовника). В обґрунтування розміру збитків позивачем складено довідки про вартість витрачених матеріалів при виконанні будівельно-ремонтних робіт за адресою м.Світлодарськ в будинках №12, 22, 60, відповідно до яких позивач поніс затрати на проведення робіт, які виконувались за адресою м. Світлодарськ: будинок №12 78928,10грн; будинок №22 148725,00грн;будинок №60 146618,96грн.

Розглядаючи спір по суті та проаналізувавши укладений між сторонами договір №16/09 від 04.09.2018, суд дійшов висновку, що останній за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до ч.1 ст.837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ст.857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру; виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові; результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно з ч.4 ст.882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Зазначене свідчить про те, що законодавчо встановленим способом підтвердження виконання робіт за договором є складання акта виконаних робіт.

Частиною 1 ст.858 Цивільного кодексу України визначено, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, позивачем були прийняті виконані відповідачем роботи, що підтверджується актами виконаних робіт, підписаними позивачем, та не заперечується позивачем. За наслідками прийнятих позивачем підрядних робіт останнім були здійснені оплати.

Зазначене свідчить про те, що підрядні роботи були здійснені відповідно до умов договору підряду. Мотивована відмова від приймання виконаних робіт з боку позивача в матеріалах справи відсутня.

Відповідно до ст.853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Таким чином, після прийняття відповідних робіт, замовник вправі посилатись лише на ті недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі прийняття, чи відступи від умов договору (приховані недоліки). Суд зазначає, що доказів того, що недоліки в роботах, на які посилається позивач, не є прихованими, матеріали справи не містять.

З метою з`ясування якості виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» підрядних робіт за договором підряду №16/09 від 04.09.2018, причин протікання покрівлі та розміру пошкоджень на об`єктах (багатоповерхові будинки №12, 22, 60, які знаходяться за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ), чи були недоліки прихованими, судом ухвалою суду від 10.09.2020 призначено судову інженерно-технічну експертизу у справі №905/1212/20.

На вирішення судової інженерно-технічної експертизи поставлені наступні питання:

Чи мало місце протікання покрівлі на об`єктах багатоповерхові будинки №12, 22, 60 за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ, після проведення Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» ремонтних робіт за договором підряду №16/09 від 04.09.2018?

Чи виникло протікання покрівель на об`єктах - багатоповерхові будинки №12, 22, 60 за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ, внаслідок неякісного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» підрядних робіт за договором №16/09 від 04.09.2018, чи до протікання призвели порушення експлуатаційних вимог під час експлуатації покрівлі зокрема (але не виключно) несправність зливостокових труб?

Чи відповідають виконані Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» (підрядник) будівельно-монтажні роботи за договором підряду №16/09 від 04.09.2018 в будинках №12, 22, 60 за адресою: Донецька область, м. Світлодарськ, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Чи могли ці недоліки (за наявності) бути встановлені при звичайному способі прийняття замовником робіт або недоліки є прихованими?

Яка вартість пошкоджених внаслідок протікання будівельних матеріалів, витрачених Товариством з обмеженою відповідальністю «Сиан+» при виконанні ремонтних робіт за договором №16/09 від 04.09.2018 на об`єктах - багатоповерхові будинки №12, 22, 60, які знаходяться за адресою Донецька область, м. Світлодарськ?

Призначена, ухвалою суду від 10.09.2020, судова інженерно-технічна експертиза не була проведена у зв`язку з відсутністю оплати за експертизу позивачем, на якого судом було покладено обов`язок зі сплатити витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи, за клопотанням якого було призначено вказану експертизу. Разом з цим позивач не повідомляв суд про можливість оплати експертизи для її проведення.

Таким чином матеріали справи не містять належних доказів у підтвердження факту наявності недоліків у виконаних підрядником роботах.

Суд зазначає, що складені з боку позивача дефектні акти №1, №2, №3 від 05.03.2019 та акти обстеження будинків за участю працівників КП «Веста» та відділу комунального господарства Світлодарської міської ради, суд не розцінює як належні докази неякісного виконання підрядних робіт відповідачем за договором №16/09 від 04.09.2018, оскільки акти складені без участі представників відповідача; доказів повідомлення відповідача про проведення комісійної оцінки стану покрівлі та складання дефектних актів у день складання актів матеріали справи не містять. Отже посилання позивача на ухилення підрядника від проведення обстежень покрівель та складання дефектних актів відповідно до положень п.7.2 договору №16/09 від 04.09.2018 суд до уваги не приймає як недоведені.

Позивач зазначає, що звертався до відповідача з листом від 18.02.2019 вих.№36 в якому повідомляв про зустріч з організації технічної комісії з метою оцінки поточних недоліків та складання дефектних актів, однак 18.02.2019 обстеження не проводились, що позивач визнає.

Як зазначалось, збитки розраховані позивачем, виходячи з вартості придбаних для виконання ремонтних робіт будівельних матеріалів у сумі 374272,00грн. Тобто матеріально-правовою підставою заявленого позивачем позову є збитки у вигляді вартості придбаних для виконання ремонтних робіт будівельних матеріалів, заподіяні внаслідок неналежного виконання відповідачем підрядних робіт за договором, виникнення дефектів, якості робіт.

Відповідно до ст.611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Як визначено в ст.858 Цивільного кодексу України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

З огляду на правову природу розглядуваного спору, оцінка правомірності заявлених позовних вимог здійснюється судом, виходячи з положень положень Глави 82 Цивільного кодексу України, Глави 25 Господарського кодексу України.

Відповідно до ст.224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також неодержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно із ч.1 ст.225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Аналогічні приписи містяться у ст.22 Цивільного кодексу України, якими визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Враховуючи викладені норми, суд зазначає, що застосування цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Склад цивільного правопорушення, визначений законом для настання відповідальності у формі відшкодування збитків, утворюють наступні елементи: суб`єкт, об`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторона. Суб`єктом є боржник; об`єктом правовідносини по зобов`язаннях; об`єктивною стороною наявність збитків у майновій сфері кредитора, протиправна поведінка у вигляді невиконання або неналежного виконання боржником свого зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника і збитками; суб`єктивну сторону цивільного правопорушення складає вина, яка представляє собою психічне відношення особи до своєї протиправної поведінки і її наслідків.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає, тобто, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Суд зазначає, що саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

В матеріалах справи відсутні докази неякісного виконання відповідачем робіт за договором №16/09 від 04.09.2018, як і відсутні докази надання претензій відповідачу щодо усунення недоліків, які виникли, за твердженням позивача, з вини відповідача. Разом з цим матеріали справи не містять доказів понесення витрат позивачем на усунення недоліків. Таким чином позивачем не надано доказів в підтвердження розміру понесених збитків.

Докази, які містяться в матеріалах справи не підтверджують те, що саме дії відповідача під час виконання договірних зобов`язань призвели до пошкодження та знищення майна (будівельних матеріалів придбаних для виконання ремонтних робіт), що свідчить про недоведеність вини відповідача у заподіяній позивачу шкоди та прямого причинного зв`язку із заподіяною шкодою та поведінкою відповідача.

Згідно з ч. 1, 4 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Виходячи з вищенаведеного, позивачем, всупереч вимог ч. 1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України не доведено належними та допустимими доказами наявності з боку відповідача істотного порушення вимог законодавства чи неналежного виконання останнім своїх зобов`язань, які б спричинили позивачу збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відсутність повного складу цивільного правопорушення, що є обов`язковою умовою для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків.

Відсутність доведення позивачем в розглядуваній справі всіх необхідних елементів складу правопорушення, зокрема протиправної поведінки відповідача та розміру збитків як обов`язкових умов для задоволення позовних вимог про стягнення збитків в силу приписів ст.611 Цивільного кодексу України та ст.ст.216, 217 Господарського кодексу України, зумовлює висновок суду про відмову у задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача збитків у сумі 374272,00грн.

Враховуючи відмову в задоволенні позову за приписами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати позивача зі сплати судового збору у сумі 5614,08грн покладаються на позивача.

Вирішуючи питання розподілу витрат відповідача на професійну правничу допомог сумі 6100грн, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 3 ст.123 Господарського процесуального кодексу України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно із ч.ч.1,2 ст.126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

За приписами ч. 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За приписами ст.91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженої наказом Держспоживстандарту України №55 від 07.04.2003, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Надані відповідачем копії документів, в якості доказів понесення судових витрат на професійну правничу допомогу, а саме: незасвідчені копії замовлень на отримання правової допомоги за договором №14 від 23.07.2020 та квитанцій про сплату послуг не відповідають наведеним вимогам ДСТУ 4163-2003, отже, не можуть бути розцінені судом в якості письмових доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Актів наданих послуг за договором про надання правничої допомоги №14 від 23.07.2020 (наданий витяг з договору) матеріали справи взагалі не містять.

З огляду на наведені обставини, суд дійшов висновку про непідтвердження відповідачем належними доказами понесення ним судових витрат на професійну правничу допомогу, що призводить до відсутності підстав для стягнення таких витрат з позивача.

Керуючись ст.ст. 86, 129, 210, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні 18.01.2021 проголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 28.01.2021.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суд Донецької області (п. 8, 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Суддя К.І. Аксьонова