УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20.01.2021Справа № 910/19701/20
Господарський суд міста Києва, у складі судді Чинчин О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Публічного акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Ліки України» (04075, місто Київ, ВУЛИЦЯ МАКСИМЕНКА ФЕДОРА , будинок 28)
до проНаціонального інституту раку (03022, місто Київ, ВУЛИЦЯ ЛОМОНОСОВА, будинок 33/43) стягнення заборгованості у розмірі 1 385 590 грн. 33 коп.

Представники: без повідомлення представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Державна акціонерна компанія «Ліки України» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Національного інституту раку про стягнення заборгованості у розмірі 1 385 590 грн. 33 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем його зобов`язань за Договором про закупівлю товарів за державні кошти №139 від 08.04.2020 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.12.2020 року відкрито провадження у справі №910/19701/20; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 20.01.2021 року.

15.01.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

20.01.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог.

20.01.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про витребування документів.

У підготовче засідання 20.01.2021 року з`явились представники позивача та відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача про витребування доказів, надано Позивачу строк до 5 днів з 20.01.2021 року для надання відповіді на відзив, надано Відповідачу строк до 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для надання заперечень, продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів,

відкладено підготовче судове засідання на 17.02.2021 року.

Суд, розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Ліки України» про уточнення позовних вимог від 20.01.2021 року по справі №910/19701/20, зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до п.2 ч.2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд зазначає, що чинним процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) суд виходячи із її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

1) подання іншого (ще одного) позову,

2) збільшення або зменшення розміру позовних вимог;

3) об`єднання позовних вимог;

4) зміну предмета або підстав позову.

При цьому, при поданні вказаної заяви позивач має дотримуватись правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК України.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верхового суду від 10.09.2019 року у справі № 910/13267/18.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Ліки України» про уточнення позовних вимог від 20.01.2021 року по справі №910/19701/20 та додані до неї документи, встановив, що фактично вказана заява є заявою про збільшення розміру позовних вимог, яка не відповідає вимогам ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Одночасно, відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (794 500 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн. 00 коп.)

Судом враховано, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог (пункт 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України»).

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Згідно зі ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

При зверненні до суду з вказаним позовом Публічне акціонерне товариство «Державна акціонерна компанія «Ліки України» просило суд стягнути з Національного інституту раку заборгованість у розмірі 1 068 214 грн. 00 коп., 3% річних у розмірі 17 515 грн. 04 коп., інфляційні у розмірі 11 402 грн. 89 коп., пеню у розмірі 213 683 грн. 42 коп., штраф у розмірі 74 774 грн. 98 коп., а всього 1 385 590 грн. 33 коп.

Як вбачається з матеріалів заяви про збільшення розміру позовних вимог від 20.01.2021 року по справі №910/19701/20, Позивачем заявлено вимоги про закриття провадження у справі в частині стягнення з Відповідача заборгованості у розмірі 1 068 214 грн. 00 коп., у зв`язку з його погашенням після подачі позову до суду, стягнення з Національного інституту раку 3% річних у розмірі 19 650 грн. 72 коп., інфляційні у розмірі 34 693 грн. 52 коп., пеню у розмірі 192 278 грн. 50 коп., штраф у розмірі 74 774 грн. 98 коп., а всього 1 389 611 грн. 72 коп.

За таких підстав, при зверненні до суду з вказаною заявою Позивачем повинен бути доплачений судовий збір у розмірі 60 грн. 18 коп. (1 389 611 грн. 72 коп. * 1,5% =20 844 грн. 18 коп.) відповідно до Закону України "Про судовий збір", оскільки при зверненні до суду з позовом Позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 20 784 грн. 00 коп.

Проте, Судом встановлено, що до матеріалів вказаної заяви не додано жодних належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що заяву Публічного акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Ліки України» про збільшення розміру позовних вимог від 20.01.2021 року по справі №910/19701/20 слід залишити без руху та надати Позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

Згідно з ч.ч.12, 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 176 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву Публічного акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Ліки України» про збільшення розміру позовних вимог від 20.01.2021 року по справі №910/19701/20 - залишити без руху.

2. Надати Позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та у розмірі 60 грн. 18 коп. в оригіналі .

3. Роз`яснити Позивачу, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде залишена без розгляду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 20 січня 2021 року.

Суддя О.В. Чинчин