ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2021 Справа № 917/1159/20

м. Полтава

За позовом Фізичної особи-підприємця Погорецького Владислава Анатолійовича, АДРЕСА_1

до Фізичної особи-підприємця Щебликіної Світлани Анатоліївни, АДРЕСА_2

про відшкодування майнової шкоди

Суддя Господарського суду Полтавської області Семчук О.С.

Секретар судового засідання Лепій О.В.

Представники сторін 22.12.2020:

від позивача: Ковальчук Ю.М. (адвокат, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000315 від 15.03.2019, ордер серії КР № 114828 від 08.11.2019);

від відповідача: Щебликіна С.А.

Представники сторін після перерви 19.01.2021:

від позивача: Ковальчук Ю.М. (адвокат, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000315 від 15.03.2019, ордер серії КР № 114828 від 08.11.2019);

від відповідача: Щебликіна С.А.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фізична особа-підприємець Погорецький Владислав Анатолійович (далі - позивач/ ФОП Погорецький В.А.) звернувся з позовною заявою до Господарського суду Полтавської області про стягнення з Фізичної особи-підприємця Щебликіної Світлани Анатоліївни (далі - відповідач/ ФОП Щебликіна С.А.) майнової шкоди у розмірі 1732488,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 20.07.2020 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 18.08.2020.

Ухвалою від 18.08.2020 суд відклав підготовче засідання на 10.09.2020.

18.08.2020 на адресу суду надійшла заява позивача про вжиття заходів забезпечення позову по справі шляхом заборони ФОП Щебликіній С.А. вчиняти дії щодо відчуження будь-яким способом об`єктів нерухомості, які належать їй на праві власності.

Ухвалою від 19.08.2020 суд на підставі ч. 7 ст. 140 ГПК України повернув заяву ФОП Погорецького В.А. про вжиття заходів забезпечення позову по справі № 917/1159/20 заявнику.

01.09.2020 на електронну адресу суду надійшла заява ФОП Погорецького В.А. від 16.08.2019 про вжиття заходів забезпечення позову по справі № 917/1159/20.

Ухвалою від 03.09.2020 суд задовольнив заяву ФОП Погорецького В.А. від 16.08.2019 про вжиття заходів забезпечення позову по справі № 917/1159/20 та заборонив ФОП Щебликіній С.А. до набрання рішенням суду по даній справі законної сили вчиняти дії щодо відчуження будь-яким способом об`єктів нерухомості, які належать їй на праві власності, зокрема:

1) земельна ділянка загальною площею 0,0394 га, кадастровий номер :50:001:1077, адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. Леуцького, земельна ділянка 5, номер запису про право власності 21065819;

2) земельна ділянка загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :50:001:1076, адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. Леуцького, земельна ділянка 5, номер запису про право власності 21065582;

3) земельна ділянка загальною площею 0,0314 га, кадастровий номер :50:001:0477, адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. Леуцького, 3, номер запису про право власності 18071923;

4) земельна ділянка загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :50:001:0476, адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. Леуцького, 3, номер запису про право власності 18071555;

5) житловий будинок загальною площею 273,2 кв.м., адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. Леуцького, 5, номер запису про право власності 18047343;

6) земельна ділянка загальною площею 0,0463 га, кадастровий номер :50:003:0419, адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. 1 Травня, номер запису про право власності 28549980;

7) кафе "Ласунка", нежитлове приміщення загальною площею 120,3 кв.м., адреса місцезнаходження: Полтавська область, Хорольський район, м. Хорол, вул. 1 Травня, 3, номер запису про право власності 15602820.

Ухвалою від 10.09.2020 суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 07.10.2020.

07.10.2020 суд ухвалою відклав підготовче засідання на 21.10.2020.

Судове засідання, призначене на 21.10.2020, не відбулося у зв`язку із відпусткою судді. В зв`язку з цим, ухвалою від 09.11.2020 суд призначив підготовче засідання на 24.11.2020.

Ухвалою від 24.11.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 22.12.2020.

Відповідач позов заперечує, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність.

Позивач у відповіді на відзив наполягає на задоволенні позову у повному обсязі.

22.12.2020 суд розпочав розгляд справи по суті та після дослідження доказів оголосив перерву в судовому засіданні до 19.01.2021.

Під час розгляду справи по суті представник позивача наполягає на задоволенні позову у повному обсязі, відповідач проти позову заперечує.

Суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення на підставі ч. 1 ст. 240 ГПК України та повідомив дату виготовлення повного тексту рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, суд, -

ВСТАНОВИВ:

12 лютого 2019 року між ФОП Погорецьким В.А. (орендар за договором) та ФОП Щебликіною С.А. (орендодавець за договором) укладено договір оренди приміщення (далі - Договір , копія Договору - в матеріалах справи), відповідно до умов якого орендар отримав в строкове платне користування нежитлове приміщення по вул. 1 Травня, буд. 3 в м. Хорол Полтавської області, загальною площею 120,3 м2(далі - приміщення).

Позивач вказує, що орендоване приміщення використовувалось ним для розміщення магазину з продажу непродовольчих товарів (магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 »),

Як стверджує позивач, в ніч з 01.11.2019 на 02.11.2019 о 01:30 год. у орендованому ним приміщенні сталась пожежа, в результаті якої було знищено все майно, що розміщувалось в магазині та належало позивачу на праві власності, а саме: рекламна вивіска на стінах магазину, паперові журнали (документи), стелажі, одяг, касовий апарат, інше майно, яке не можливо було встановити на момент пожежі.

Інформація щодо знищення магазину та речей, що в ньому знаходились, підтверджується Актом про пожежу від 02 листопада 2019 року, що складений комісією у складі: провідного інспектора Хорольського РС ГУ ДСНС України у Полтавській області Прибеги Д.В., поліцейського СРПП Хорольського ВП ГУ НП в Полтавській області Палія О.В., ФОП Погорецького В.А., гр. ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_2 , гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_5 (далі - Акт про пожежу, копія Акту про пожежу - в матеріалах справи), який підписано всіма членами комісії без зауважень.

Також позивачем надано копію звіту про причину виникнення пожежі в магазині одягу та взуття «АNDІ» приватної власності, яка виникла 02 листопада 2019 року за адресою: АДРЕСА_3 від 04.11.2019 року, складеного провідним інспектором Хорольського РС ГУ ДСНС України у Полтавській області Прибегою Д.В. (далі - Звіт).

Позивач стверджує, що на момент виникнення пожежі у приміщенні магазину знаходилось майно, яке належало ФОП Погорецькому В. А. на праві власності, загальною вартістю 1732488,00 грн., в тому числі:

- товар, що знаходився у приміщенні магазину для реалізації на суму 1649180,00 грн.;

- ТМЦ, які знаходились у приміщенні магазину та використовувались для забезпечення діяльності магазину (зовнішня реклама, вентилятор, освітлення, електричний чайник, музичний центр, стіл розкладний, роутер) - 43511,00 грн.;

- металеві конструкції (торгові стелажі) - 39797,00 грн.

Згідно звіту про причину виникнення пожежі «після ліквідації пожежі оглянувши із середини приміщення будівлі було встановлено, що на місце, де саме виникла пожежа, було встановлено електричний щит, який відповідав за електричне опалення приміщень, освітлення та іншу електромережу магазину.

Також зі слів ФОП Погорецького В.А. 30.10.2019 до магазину приходила невідома особа зі сторони громадянки ОСОБА_1 , яка в побутовому приміщенні підключила електричний котел, після чого зачинив двері кімнати на ключ і пішов. Доступ до приміщення було лише у даної особи та громадянки ОСОБА_1 . При цьому дана невідома особа, перед тим як йти повідомила про те, що котел буде працювати цілодобово на мінімумі.

На підставі отриманої інформації провідний інспектор Хорольського РС ГУ ДСНС України у Полтавській області Д. Прибега робить припущення, що можливо електричний котел, який працював на мінімумі, був влаштований без офіційних документів від якого могло відбутися перенавантаження або коротке замикання електромережі в електричному щитку, що і потягло за собою подальше поширення вогню.

Найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі є: порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж.»

З метою підтвердження інформації щодо причини виникнення пожежі, підтвердження факту встановлення власницею приміщення електроопалення без відповідних дозвільних документів та порушення орендодавцем правил пожежної безпеки, адвокатом позивача було направлено ряд адвокатських запитів, зокрема до Хорольського РС ГУ ДСНС України в Полтавській області, ГУ ДСНС України в Полтавській області, Хорольського ВП ГУНП в Полтавській області (копії адвокатських запитів - в матеріалах справи).

У відповідь на адвокатський запит ГУ ДСНС України у Полтавській області листом від 06.12.2019 № 04-7622108.01 повідомлено наступне:

- фізичною особою-підприємцем Щебликіною Світланою Анатоліївною декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки щодо об`єкта нерухомості, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 не подавалась;

- оцінка (експертиза) протипожежного стану приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , за час знаходження його у власності ОСОБА_1 (з 22.07.2016 року) органами державного нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки не здійснювалася;

- планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ФОП Щебликіною С. А. не проводились.

У відповідь на адвокатський запит Хорольським РС ГУ ДСНС України у Полтавській області листом від 03.12.2019 № 33-29/1230 крім цього повідомлено про те, що, остання оцінка (експертиза) протипожежного стану приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , проводилася в лютому 2009 року (експертний висновок протипожежного стану об`єкта від 03.02.2009 № 8) під час здійснення господарської діяльності фізичною особо-підприємцем ОСОБА_6 в приміщенні кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яке орендувалося під торговий відділ. У 2009 році власником нерухомого майна кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 » був громадянин ОСОБА_7 .

Копії вказаних відповідей на адвокатські записи наявні в матеріалах справи.

Також з метою отримання інформації щодо отримання відповідачем технічних умов на приєднання до електричних мереж з урахуванням необхідної потужності для електроопалювальних установок в приміщенні та інші дозвільні документи, що необхідні для встановлення електроопалення, було направлено адвокатський запит на адресу АТ «Полтаваобленерго». У відповідь на адвокатський запит АТ «Полтаваобленерго» листом № 10- 74/19068 від 06.12.2019 повідомлено наступне:

- з 2013 року і по дату надання інформації гр. ОСОБА_1 не зверталась до АТ «Полтаваобленерго» із заявою про приєднання електроустановки певної потужності щодо приєднання електроустановки приміщення (будинку) по АДРЕСА_3 ;

- з 2013 року і по дату надання інформації АТ «Полтаваобленерго» не надавало технічні умови на приєднання електроустановки приміщення (будинку) по АДРЕСА_3 гр. ОСОБА_1 ;

- з 2013 року і по дату надання інформації гр. ОСОБА_1 не зверталась до АТ «Полтаваобленерго» із заявою щодо погодження проектної документації внутрішнього електрозабезпечення приміщення (будинку) по АДРЕСА_3 ;

- у АТ «Полтаваобленерго» відсутня інформація щодо встановлення та підключення електрообладнання в приміщенні (будинку) по АДРЕСА_3 гр. ОСОБА_1 ;

- між АТ «Полтаваобленерго» та ФОП Щебликіною С.А. укладався договір про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017.

Також АТ «Полтаваобленерго» надано копію Договору про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017, що укладений між ФОП Щебликіною С. А. та АТ «Полтаваобленерго».

Відповідно до Додатку № 12 до Договору про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017, споживач (ФОП Щебликіна С.А.) не використовує електроприлади для опалення та гарячого водопостачання у приміщенні.

Враховуючи викладене, позивач вважає, що акт про пожежу від 02.11.2019, звіт про причини виникнення пожежі від 04.11.2019 та відповіді органів державної влади, надані на адвокатські запити, в сукупності дають чіткі підстави стверджувати про порушення власницею приміщення (орендодавцем), розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , - ФОП Щебликіною С.А. правил пожежної безпеки під час установки та експлуатації електрообладнання в приміщенні (будинку), зокрема, яке полягає:

- у не отриманні ФОП Щебликіною С.А. відповідних дозвільних документів на приєднання електроустановки приміщення (будинку);

- встановленні електрообладнання без отримання дозвільних документів;

- не отриманні технічних умов на приєднання електроустановки приміщення (будинку) установок,

- не погоджені проектної документації внутрішнього електрозабезпечення приміщення (будинку) по АДРЕСА_3 ;

- не поданні ФОП Щебликіною С.А декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

- незабезпеченні відповідачем належного технічного стану приміщення, електрообладнання та електромереж.

Також позивач вказує, що під час передачі приміщення в найм ФОП Погорецькому В.А., зазначені недоліки, що були відомі орендодавцю та могли бути небезпечними для життя, здоров`я та майна орендаря, не були йому повідомлені, що є грубим порушенням умов договору оренди від 12.02.2019 та вимог чинного законодавства України щодо якості речі, переданої у найм, і стали причиною виникнення 02.11.2019 пожежі у орендованому позивачем приміщенні та завдання позивачу майнової шкоди (збитків) у зв`язку з пожежею у розмірі 1732488,00 грн.

При цьому, позивач звертає увагу суду на те, що у зв`язку з відсутністю у ФОП Погорецького В.А. спеціальних знань, він не міг встановити наявність вказаних особливих властивостей або недоліків переданої речі, підтвердити його невідповідність технічним нормам вимогам, а також виявити його неналежний технічний стан, ні в момент передачі приміщення в оренду, ні під час його використання.

Крім цього, позивач зазначає, що оскільки відповідач є власницею приміщення, в якому сталася пожежа, а тому, передавши своє майно в найм (оренду), вона не звільняється від зобов`язань щодо його безпечного використання відповідно до вимог статей 317, 319 ЦК України.

Позивач стверджує, що відповідачем було порушено правила пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж, посилаючись при цьому на наступні норми чинного законодавства.

Законом України «Про електроенергетику», який був чинним спеціальним законом у сфері електроенергетики на момент укладення договору оренди та передачі приміщення, врегульовувалося зокрема і питання використання електроенергії та електроустановок.

Так, за приписами ч. ч. 2, 3 ст. 26 вказаного Закону споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію електричних установок (частинами цих установок є електромережа та електропроводка) споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Згідно ч. 2 ст. 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах.

У відповідності до п. 1.2 Правил приєднання електроустановок до електричних мереж, затверджених Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 17.01.2013 року № 32 (далі - Правила приєднання електроустановок), чинних на час укладення ФОП Щебликіною С.А. договору про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017, приєднання електроустановки (далі - приєднання) - надання електропередавальною організацією послуги замовнику зі створення технічної можливості для передачі (прийняття) у місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж електропередавальної організації (у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності; технічне завдання на проектування - комплекс умов та вимог щодо будівництва, реконструкції та/або технічного переоснащення електричних мереж від точки забезпечення потужності до точки приєднання електроустановок замовника; технічні умови на приєднання до мереж (об`єктів) електроенергетики - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта замовника електричною енергією, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо електропостачання, та є невід`ємним додатком до договору про приєднання (далі - технічні умови).

Відповідно до п. 1.3 Правил приєднання електроустановок послуга з приєднання надається на підставі договору про приєднання, що укладається за типовою формою.

Для отримання проекту договору про приєднання замовник звертається до електропередавальної організації за місцем розташування його електроустановок із заявою про приєднання електроустановки певної потужності.

У відповідності до п. 1.7.2 Правил приєднання електромереж, електропередавальна організація надає послугу з приєднання "під ключ" відповідно до умов договору про приєднання, а саме: готує технічне завдання на проектування та технічні умови; забезпечує розроблення та узгодження з іншими заінтересованими сторонами проектної документації на будівництво, реконструкцію та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (від точки забезпечення потужності до точки приєднання електроустановок замовника) та здійснює заходи щодо відведення земельних ділянок для розміщення відповідних об`єктів електроенергетики; забезпечує виконання будівельно- монтажних та пуско-налагоджувальних робіт на конкурентних засадах; забезпечує обладнання вузла (вузлів) обліку електричної енергії; здійснює первинне підключення об`єкта замовника.

У відповідності до п. 1.7.1 Правил приєднання електроустановок на підставі заяви замовника про приєднання електроустановки певної потужності та викопіювання із ситуаційного плану протягом двох робочих днів електропередавальна організація визначає точки забезпечення потужності, виходячи зі структури електричних мереж та навантаження у зоні можливого приєднання.

Для замовника послуги з приєднання технічні умови мають містити виключно вимоги щодо проектування електричних мереж внутрішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (у межах земельної ділянки замовника) та щодо безпеки електропостачання.

У відповідності до п. 1.12 Правил приєднання електроустановок технічні умови на приєднання електроустановок, призначених для опалення з використанням накопичувальних установок чи з режимом роботи в нічний час, видаються з урахуванням резерву потужності за умови встановлення багатотарифного приладу обліку та пристроїв автоматичного відключення в піковій та напівпіковій зонах доби та у разі перевищення дозволеної до використання величини потужності.

Згідно п. 1.1 Розділу IV "Загальні вимоги пожежної безпеки до інженерного обладнання" Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 (далі - Правила пожежної безпеки в Україні) експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Мінпаливенерго України від 25 липня 2006 року № 258, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2006 року за № 1143/13017 (у редакції наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13 лютого 2012 року № 91) (далі - ПТЕ), Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09 січня 1998 року № 4, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 10 лютого 1998 року за № 93/2533.

У відповідності до п. 1.20 Правил пожежної безпеки в Україні замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Відповідно до ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 Кодексу цивільного захисту України нормативні документи (проекти стандартів, норм і правил, технічних умов на виготовлення продукції та виконання робіт), які встановлюють вимоги до пожежонебезпечних технологічних процесів та продукції, повинні включати вимоги пожежної безпеки і погоджуватися з центральним органом виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Статтею 57 Кодексу цивільного захисту України встановлюються вимоги дотримання пожежної безпеки під час проектування, будівництва та реконструкції об`єктів виробничого та іншого призначення, а саме:

Виробничі, жилі, інші будівлі та споруди, обладнання, транспортні засоби, що вводяться в дію чи експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції або технічного переоснащення, а також технологічні процеси та продукція повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з пожежної безпеки.

Початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).

Оцінка протипожежного стану проводиться суб`єктом господарювання, який одержав відповідну ліцензію.

Висновок за результатами оцінки протипожежного стану оформляється та надається суб`єктом господарювання, який проводив оцінку протипожежного стану.

Позитивний висновок за результатами оцінки протипожежного стану надається до початку роботи новоутворених підприємств, до початку використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості, за відсутності фактів порушення правил пожежної безпеки та діє до реєстрації декларації.

Позивач зазначає, що аналіз вищевикладених положень нормативно-правових актів у сфері дотримання протипожежної безпеки, дає підстави стверджувати те, що саме на відповідача, як власницю приміщення і споживача електричних послуг покладено зобов`язання щодо забезпечення безпечної експлуатації і належного технічного стану як самого приміщення (об`єкта права власності) так електроустановок й електромереж у такому приміщенні, що було передано наймачу.

Зазначене підтверджувалось й умовами договору оренди від 12.02.2019.

Так, пунктом п. 6.2 Договору визначено, що орендодавець зобов`язаний, зокрема:

- передати Об`єкт оренди в оренду Орендарю в належному технічному стані;

- попередити Орендаря про особливі властивості та недоліки Об`єкта оренди, які йому відомі та які можуть бути небезпечними для майна Орендаря, життя, здоров`я працівників і відвідувачів Орендаря або інших осіб.

Відповідно до п. 7.1 Договору за невиконання/неналежне виконання умов даного Договору, сторони несуть відповідальність в порядку, визначеному цим Договором та чинним законодавством України.

Позивач зазначає, що в порушення, вищевказаних положень законодавства в сфері пожежної безпеки, правил експлуатації електроустановок та електромереж, відповідачем як власником приміщення не забезпечено безпечної експлуатації і належного технічного стану приміщення, не забезпечено приміщення належними умовами пожежної безпеки, порушено правила приєднання електроустановок, чим порушено правила пожежної безпеки та експлуатації електроустановок й електромереж у приміщенні.

Окрім того, оскільки стороною за договором про постачання електричної енергії (споживачем) № 808 від 13.10.2017 є саме ФОП Щебликіна С.А., а не позивач, який не є навіть субспоживачем, то на думку позивача відповідальність за порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж покладається саме на відповідача.

Згідно ч. ч. 2, 3 статті 780 Цивільного кодексу України шкода, завдана у зв`язку з користуванням річчю, відшкодовується наймодавцем, якщо буде встановлено, що це сталося внаслідок особливих властивостей або недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати. Умова договору найму про звільнення наймодавця від відповідальності за шкоду, завдану внаслідок особливих властивостей чи недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати, є нікчемною.

Позивач зазначає, що відповідач як орендодавець та власник приміщення не забезпечив орендаря належним та безпечним електричним обладнанням і мережами та задовільним станом електропроводки, тому використання об`єкту оренди за цільовим призначенням не було безпечним.

Враховуючи викладене, позивач вважає, що в діях відповідача є наявний склад цивільного правопорушення, що покладає на нього обов`язок відшкодовувати позивачу його втрати, яких він зазнав в силу того, що майно, яке було передане в оренду не відповідало задовільному та безпечному стану.

Позивач стверджує, що вартість збитків завданих йому внаслідок пожежі становить 1732488,00 грн., і складається з вартості товару, що знаходився у приміщенні магазину для реалізації - 1649180,00 грн., вартості ТМЦ, які знаходились у приміщенні магазину та використовувались для забезпечення діяльності магазину (зовнішня реклама, вентилятор, освітлення, електричний чайник, музичний центр, стіл розкладний, роутер) - 43511,00 грн. та вартості металевих конструкцій (торгових стелажів) - 39797,00 грн.

При цьому вартість товару, що знаходився у приміщенні магазину для реалізації складається з:

- вартості поставленого 15.10.20219 товару (одяг, взуття, іграшки, товари побутового вжитку) згідно видаткової накладної № 1 від 15.10.2019, що залишився в магазині до реалізації (станом на 01.11.2019 року) у кількості 3971 одиниць та загальною вартістю 744072,00 грн;

- вартості поставленого та нереалізованого товару (одяг, взуття, іграшки, товари побутового вжитку) згідно видаткової накладної № 2 від 01.11.2019 у кількості 4762 одиниць загальною вартістю 905108,00 грн.

Копії вказаних видаткових накладних наявні в матеріалах справи.

Крім цього, на підтвердження вартості поставленого 15.10.20219 товару, що залишився в магазині до реалізації позивачем надано копію акту інвентаризації ТМЦ від 01.11.2019 на суму 744072,00 грн.

Також позивач зазначає, що вартість ТМЦ, які знаходились у приміщенні магазину та використовувались для забезпечення діяльності магазину складається з:

- вартості зовнішньої реклами - 32061,00 грн. (докази виникнення права власності та ТМЦ станом на дату подачі позовної заяви у позивача відсутні у зв`язку із їх знищенням пожежею);

- вартості вентилятора - 435,00 грн. (копія товарного чеку № 3 від 15.06.2019);

- вартості панелі світлодіодної (освітлення) - 9000,00 грн. (копія рахунку фактури № А/- 00000051 від 06.03.2019);

- вартості електричного чайника - 355,00 грн. (копія товарного чеку б/н від 20.03.2019);

- вартості музичного центру - 800,00 грн. (копія товарного чеку № 753 від 15.03.2019);

- вартості столу розкладного - 480,00 грн. (копія товарного чеку від 26.08.2019 );

- вартості роутера - 380,00 грн. (копія товарного чеку б/н від 07.03.2019)

- вартості металевих конструкцій (торгові стелажі) - 39 797,00 грн. (докази виникнення права власності та ТМЦ станом на дату подачі позовної заяви відсутні у зв`язку із їх знищенням пожежею).

Вважаючи свої права порушеними, позивач просить суд стягнути з відповідача відшкодування майнової шкоди у розмірі 1732488,00 грн.

Відповідач позов заперечує, посилаючись на наступні обставини.

Так, відповідач заперечує твердження позивача стосовно того, що особою, відповідальною за завдану шкоду є відповідач, як орендодавець та власник приміщення, у якому виникла пожежа.

Умовами Договору оренди приміщення б/н від 12.02.2019 сторони погодили, що Договір вступає в силу з моменту його підписання уповноваженими представниками Сторін та діє до 01.12.2021 року (п. 2.1); платний період оренди розпочинається з дати передачі Об`єкта оренди Орендарю по Акту прийому-передачі (п. 2.2); для проведення необхідних робіт в Об`єкті оренди Орендодавець, протягом одного робочого дня з дня підписання цього Договору, передає Орендарю ключі від Об`єкта оренди (п. 3.3).

У п. 6.1 Договору визначено право Орендодавця в будь-який час протягом робочого дня у присутності представника Орендаря оглядати Об`єкт оренди з метою перевірки дотримання умов даного Договору. В п. 6.2 Договору визначено обов`язок Орендодавця забезпечити Орендарю (його працівникам і відвідувачам) цілодобовий і безперешкодний доступ до Об`єкта оренди. У зв`язку з цим, на умовах визначених цим Договором він зобов`язаний передати Орендарю повний комплект ключів; передати Об`єкт оренди в оренду Орендарю в належному технічному стані.

Пунктом 6.3 Договору визначено право Орендаря обладнати Об`єкт оренди на власний розсуд, а також встановити необхідне обладнання та рекламні елементи, не порушуючи прав третіх осіб; установлювати сигналізацію та інші системи охорониОб`єкта оренди;

У п. 6.4 Договору визначено обов`язок Орендаря утримувати Об`єкт оренди у справному стані; при припиненні зобов`язань за цим Договором - повернути Об`єкт оренди у тому ж стані, в якому він його одержав, з урахуванням його нормального зносу.

Враховуючи вказані пункти Договору відповідач зазначає, що по Договору орендар прийняв на себе зобов`язання по утриманню Об`єкта оренди у справному стані та його збереженню.

Водночас відповідач наголошує на тому, що договір оренди не містить в собі пункти про те, що за протипожежну безпеку відповідає орендодавець або інша особа.

При цьому відповідач посилається на те, що при розгляді справи № 911/316/16 від 09.11.2016 ВГСУ вказав, що за умови, що договір оренди містив у собі пункт, про те що орендар прийняв на себе зобов`язання по збереженню об`єкту оренди, а сам договір оренди не містив в собі пункту, про те, що за протипожежну безпеку відповідає орендодавець або інша, особа, при пожежі у приміщенні саме орендар несе відповідальність за заподіяну шкоду перед орендодавцем, якщо не доведене відсутність своєї вини у виникненні пожежі та пошкодженні об`єкту оренди.

Також відповідач звертає увагу на те, що пожежа трапилась 02.11.2019, тобто через 8 місяців з моменту підписання Договору оренди приміщення. Орендар не повідомив про наявність неналежного технічного стану та наявність особливих властивостей та недоліків речі, переданої у найм, які могли бути небезпечними для життя, здоров`я та майна Орендаря.

Крім цього, відповідач вказує, що позивачем не надано доказів на підтвердження наявності неналежного технічного стажу орендованого ним майна в момент передачі йому майна в оренду, та наявності особливих властивостей та недоліків речі, переданої у найм, які могли бути небезпечними для життя, здоров`я та майна Орендаря. Згідно ч. 3 ст. 767 ЦК України саме на наймача покладається обов`язок у присутності наймодавця перевірити справність речі, а також тягар наслідків нездійснення такої перевірки, яка полягає у тому, що річ в такому випадку вважається такою, що передана йому в належному стані.

Вказівка позивача про те, що власник приміщення не забезпечив орендаря належним та безпечним електричним обладнанням та мережами та задовільним станом електропроводки на думку відповідача є безпідставною.

Також відповідач заперечує факт передання об`єкта оренди в оренду, обладнаного електрообладнанням - електричним котлом, та факт встановлення ним, чи вповноваженою ним особою такого електрообладнання в приміщенні вже після його передання в оренду.

Підтвердженням відсутності відповідного електрообладнання на думку відповідача є Додаток № 12 до Договору про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017, укладенню якого передувало проведення огляду приміщення уповноваженими особами АТ «Полтаваобленерго». Крім того, 30.03.2018 року АТ «Полтаваобленерго» проводило технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, якою будь яких порушень з боку відповідача виявлено не було.

Також відповідач заперечує твердження позивача стосовно того, що 30.10.2019 невідомою особою в побутовому приміщенні було підключено електричний котел, зазначивши, що котел буде працювати на мінімумі цілодобово, після чого нею було зачинено двері на ключ.

Також відповідач звертає увагу суду, що згідно інформації, яка міститься в Звіті про причину виникнення пожежі, близько 07 год. 40 хв. прийшли робітники даного магазину громадянки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які стверджували, що 01.11.2019 саме вони були на робочій зміні, окрім ОСОБА_5 , після завершення робочого дня вони діяли згідно певних інструкцій, які були дані їхнім керівництвом, а саме: вимкнули усі електричні вимикачі, окрім одного, який відповідав за електричне опалення приміщень.

Вказані обставини, на думку відповідача, суперечать позиції позивача про відсутність доступу його працівників та його самого до приміщення, у якому начебто знаходився електричний котел, а також вказують на порушення з його боку п. 1.19 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, яким визначено, що: «...У всіх незалежно від призначення приміщеннях, які після закінчення роботи замикаються і не контролюються черговим персоналом, з усіх електроустановок та електроприладів, а також з мереж їх живлення повинна бути відключена напруга (за винятком чергового освітлення, протипожежних та охоронних установок, а також електроустановок, що за вимогами технології працюють цілодобово)...».

Тому в даному випадку, враховуючи, що після закінчення роботи орендоване позивачем приміщення не контролювалося черговим персоналом, охоронник в даному приміщенні був відсутній, на час виникнення загорання приміщення орендувалося позивачем на умовах договору оренди, на переконання відповідача, ФОП Погорецький В.А. в силу взятих за вказаним договором на себе зобов`язань щодо утримання об`єкту оренди у справному стані повинен був проконтролювати вимкнення всіх електроустановок та електроприладів з мереж їх живлення, у разі наявності таких установок та приладів.

Також відповідач вказує, що факт наявності Договору про постачання електричної енергії, укладеного 13.10.2017 між відповідачем та АТ «Полтаваобленерго», не є безумовною підставою для покладення на ФОП Щебликіну С.А. відповідальності за збитки, що виникли внаслідок пожежі, оскільки необхідним є доведення вчинення суб`єктом протиправної поведінки, наявності вини у виникненні пожежі і причинно-наслідкового зв`язку, проте допустимих та достовірних доказів таких обставин позивачем не надано, як не надано і доказів, які б свідчили про дійсні причини виникнення пожежі на об`єкті оренди.

Крім цього, відповідач ставить під сумнів достовірність наданих позивачем доказів на підтвердження розміру завданих йому збитків.

Враховуючи вказані обставини відповідач просить суд відмовити у позові повністю.

При ухваленні рішення суд керується наступним.

Згідно ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 2 ст. 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Статтею 20 ЦК України визначено, що право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відповідно частин 1-3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ст. 1192 ЦК України).

Згідно з нормами ст. 224 Господарського кодексу України (далі - ГК України) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками.

Позивач у позові зазначає, що внаслідок пожежі, яка сталася в ніч з 01.11.2019 на 02.11.2019 о 01:30 год. у орендованому ним приміщенні, в результаті якої було знищено все майно, що розміщувалось в магазині та належало позивачу на праві власності. За підрахунками позивача розмір збитків завданих йому пожежею склав 1732488,00 грн. Позивач стверджує, що відшкодовувати збитки має саме відповідач, як орендодавець та власник орендованого позивачем приміщення.

Судом встановлено, що між сторонами було укладено договір оренди приміщення від 12.02.2019.

Згідно ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до ст. 767 ЦК України наймодавець зобов`язаний передати наймачеві річ у комплекті і у стані, що відповідають умовам договору найму та її призначенню.

Наймодавець зобов`язаний попередити наймача про особливі властивості та недоліки речі, які йому відомі і які можуть бути небезпечними для життя, здоров`я, майна наймача або інших осіб або призвести до пошкодження самої речі під час користування нею.

Наймач зобов`язаний у присутності наймодавця перевірити справність речі. Якщо наймач у момент передання речі в його володіння не переконається у її справності, річ вважається такою, що передана йому в належному стані.

Згідно ч. 2 ст. 780 ЦК України шкода, завдана у зв`язку з користуванням річчю, відшкодовується наймодавцем, якщо буде встановлено, що це сталося внаслідок особливих властивостей або недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати.

Умова договору найму про звільнення наймодавця від відповідальності за шкоду, завдану внаслідок особливих властивостей чи недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати, є нікчемною.

Так, згідно п. 3.1 Договору оренди приміщення Об`єкт оренди передається Орендодавцем та приймається Орендарем на підставі Акту прийому-передачі. Об`єкт оренди вважається фактично переданим в оренду Орендарю в момент підписання Сторонами (або їх уповноваженими представниками) Акту прийому-передачі Об`єкта оренди (Додаток № 1 до даного Договору) та скріплення його печатками Сторін (за наявності печаток у Сторін).

В укладеному договорі відсутні будь-які відомості щодо наявності в орендованому приміщенні електричного опалення (котла).

В матеріалах справи відсутній акт прийому-передачі об`єкта оренди, проте сторони не заперечують факт прийому-передачі об`єкту оренди.

Позивач стверджує, що відповідачем порушено вимоги ст. 767 ЦК України, а саме, при укладенні Договору не попереджено орендаря про особливі властивості та недоліки речі, які йому відомі і які можуть бути небезпечними для життя, здоров`я, майна наймача або інших осіб або призвести до пошкодження самої речі під час користування нею. Так, позивач вважає, що у орендованому ним приміщенні позивачем були допущені порушення правил пожежної безпеки, що може бути небезпечними для життя, здоров`я, майна наймача або інших осіб або призвести до пошкодження самої речі під час користування нею. В зв`язку з цим позивач вважає, що саме відповідач на підставі ч. 2 ст. 780 ЦК України має відшкодувати позивачу збитки.

На підтвердження порушення відповідачем правил пожежної безпеки позивач посилається, зокрема, на звіт провідного інспектора Хорольського РС ГУ ДСНС України в Полтавській області Прибеги Д.В. про причину виникнення пожежі.

Судом встановлено, що у звіті про причину виникнення пожежі було вказано припущення інспектора: "можливо електричний котел, який працював цілодобово, був влаштований без офіційних документів, від якого могло відбутися перенавантаження або коротке замкнення електромережі в електричному щитку, що і потягло за собою подальше поширення вогню.

З огляду на вище викладене було розглянуто лише одну більш ймовірну причину виникнення даної пожежі, це: порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж.

Більш точно встановити причину виникнення даної пожежі не можливо.»

Таким чином, інспектором вказано лише найбільш ймовірну причину виникнення пожежі - порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж.

При цьому, у звіті чітко не вказано, чи був встановлений у приміщенні електричний опалювальний котел. Відомості про наявність котла були записані інспектором зі слів позивача ФОП Погорецького, про що зазначено в звіті.

У акті про пожежу від 02.11.2019 також встановлено ймовірну причину пожежі - порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електроустановок та електромереж.

Судом встановлено, що з метою виявлення причин пожежі сторонами експертиза не проводилася. На час розгляду справи приміщення відремонтоване.

Отже, позивачем не надано належних доказів на підтвердження факту наявності електричного котла у орендованому приміщенні при укладанні договору оренди та можливого його встановлення відповідачем пізніше. Відповідач факт такого встановлення заперечує.

Суд також звертає увагу на те, що договір оренди був укладений взимку у лютому 2019. При наявності котла у приміщенні, орендар мав знати про це та зазначити у договорі оренди, що зроблено не було.

У додатку № 12 до договору про постачання електричної енергії № 808 від 13.10.2017, укладеному між АТ "Полтаваобленерго" та відповідачем, відсутня інформація щодо використання відповідачем електричної енергії в електронагрівальних установках. Також перевіркою АТ "Полтаваобленерго" у 2018 році факт наявності електричного котла не встановлений, зміни в договір не внесені.

Враховуючи викладене, у суду відсутні підстави вважати, що відповідачем було встановлено в орендованому позивачем приміщення електричний котел.

Таким чином, позивачем не доведено факт порушення відповідачем правил пожежної безпеки до передачі орендованого приміщення позивачу чи після цього.

Отже, позивачем не доведено факт протиправної поведінки, дії чи бездіяльності відповідача, наявність якої є обов`язковою складовою цивільного правопорушення; наявність вини.

Також суд ставить під сумнів надані позивачем докази на підтвердження суми завданих пожежею збитків, зокрема, акт інвентаризації товарно-матеріальних цінностей від 01.11.2019, який складено безпосередньо перед пожежею, та згідно якого у наявності в магазині були лише товари, які поставлені згідно видаткової накладної № 1 від 15.10.2019. При цьому, позивачем не пояснено, чому в магазині не було залишків товару, поставленого раніше. Окрім того, отримання позивачем товару за видатковими накладними № 1 від 15.10.2019 та № 2 від 01.11.2019 не є підтвердженням факту реалізації товару саме в цьому орендованому приміщенні.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи вищевказані обставини справи, дослідивши в сукупності всі наявні в матеріалах докази, суд встановив відсутність складу цивільного правопорушення.

Таким чином, позов про стягнення з відповідача суми відшкодування майнової шкоди (збитків) в розмірі 1732488,00 грн. є не обґрунтованим та не підтвердженим належними і достатніми доказами, а отже задоволенню не підлягає.

Враховуючи приписи ст.ст. 123, 129 ГПК України, судові витрати позивача покладається судом на позивача та не підлягають відшкодуванню.

Ухвалою від 03.09.2020 суд задовольнив заяву ФОП Погорецького В.А. від 16.08.2019 про вжиття заходів забезпечення позову по справі № 917/1159/20 та заборонив ФОП Щебликіній С.А. до набрання рішенням суду по даній справі законної сили вчиняти дії щодо відчуження будь-яким способом об`єктів нерухомості, які належать їй на праві власності.

Згідно ч. 9 ст. 145 ГПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки судом ухвалено рішення про повну відмову у задоволенні позову, заходи забезпечення позову, вжиті судом згідно ухвали від 03.09.2020, підлягають скасуванню.

Керуючись статтями 145, 232-233, 237-238, 240 ГПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у позові повністю.

2. Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Господарського суду Полтавської області від 03.09.2020 по справі № 917/1159/20.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст.256, 257 ГПК України). Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 20.01.2021.

Суддя О.С. Семчук