ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"14" січня 2021 р. Cправа № 902/904/20

за позовом: Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Телсіс" (юридична адреса: 21021, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 105-Б офіс 707; поштова адреса: вул. Олевська, 3Б, кв. 68, м. Київ, 03164)

про стягнення 21 755, 52 грн

Суддя Яремчук Ю.О.

Секретар судового засідання Резніченко Ю.В.

за участю представників:

позивача: Горопашний І.В.

відповідача: Оганесян А.Г.

В С Т А Н О В И В :

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" подало позов до Товариства з обмеженою відповідальністю "Телсіс" про стягнення пені 15 410,16 грн та 6 345,36 грн штрафу, внаслідок неналежного виконання договору підряду № 09-6/0059-19 від 16.01.2019 р.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на неналежне виконання відповідачем договірних зобов"язань, а саме в частині строку виконання зобов`язань, встановлених договором, тому Підрядник (відповідач) зобов`язаний сплатити на користь Замовника (позивача) пеню та штраф на підставі п. 7.3. договору.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.09.2020 р. справу № 902/904/20 розподілено судді Яремчуку Ю.О.

Ухвалою від 16.09.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження; розгляд справи по суті призначено на 12.10.2020 року та повідомлено сторін про призначене судове засідання для розгляду справи по суті.

На визначену судом дату, 12.10.2020 р., в судове засідання з`явився представник позивача. Представник відповідача не з`явився, при цьому про дату, час та місце судового засідання належним чином повідомлявся ухвалою суду від 16.09.2020 р., проте матеріали справи не містять доказів вручення відповідачу ухвали суду від 16.09.2020 р.

За наслідками проведеного судового засідання суд дійшов висновку про його відкладення на 11.11.2020 р. о 10:00 год., про що постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою суду від 16.10.2020 р. повідомлено учасників справи про розгляд справи по суті, що відбудеться 11.11.2020 р.

09.11.2020 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № канц. 01-34/10110/20 від 09.11.2020 р.), в якому останній проти позову заперечує, та який судом долучений до матеріалів справи.

На визначену дату судом в судове засідання з`явились представники позивача та відповідача.

За наслідками проведеного судового засідання 11.11.2020 р. суд дійшов висновку про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, про продовжено строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення розгляду справи на 24.11.2020 р., про що винесено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання. 19.11.2020 р. від позивача надійшла відповідь на відзив (№394ВППР від 19.11.2020 р.), яка долучена судом до матеріалів справи.

В судовому засіданні 24.11.2020 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.12.2020 р., про що винесено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою суду від 09.12.2020 р. повідомлено сторін про судове засідання у справі №902/904/20, яке відбудеться 23.12.2020 р.

В судовому засіданні 23.12.2020 р. оголошено перерву в розгляді справи до 14.01.2021 р.

На визначену дату судом в судове засідання з`явились представник позивача та представник відповідача (в режимі відеоконференції).

Представник позивача позов підтримав в повному обсязі. Представник відповідача проти позову заперечив.

Відповідно до ст. 219 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив.

В якості заявлених позовних вимог позивачем зазначається наступне: 16.01.2019 р. між Державним підприємством «Національна енергетична компанія «Укренерго», правонаступником майна, усіх прав та обов`язків якого є Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - Позивач) та ТОВ «Телсіс» (далі - Відповідач ) укладено договір підряду № 09-6/0059-19 (далі - договір) про розробку проектно-кошторисної документації по об`єкту «ПС 330 кВ «Степова»-Зміївська ТЕС шляхом заміни існуючої РРЛ Харківська область з урахуванням додаткових угод.

Відповідно до п. п. 1.1. договору предмет закупівлі «ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 Проектування об`єкту «Реконструкція апаратури РРЛ зв`язку ПС 330 кВ «Степова»-Зміївська ТЕС шляхом заміни існуючої РРЛ. Харківська обл.» Інв. № 17256/6 71320000-7 Послуги з інженерного проектування».

Розділом 2 договору між сторонами погоджено, що валютою договору є українська національна валюта-гривня (UAH (980)). Ціна договору (сума, визначена договором) становить 75 540,00 грн., крім того ПДВ - 15 108,00 грн, а разом з ПДВ - 90 648,00 грн. (дев`яносто тисяч шістсот сорок вісім грн. 00 коп.) (згідно з додатком 2 до договору (далі - кошторисні розрахунки). Ціна договору може бути зменшена у випадках, визначених чинним законодавством України та (або) договором, зокрема у разі зменшення Замовником обсягу закупівлі.

Згідно з п.п.1.2 договору відповідач виконує проектні роботи, погодження проектної документації із позивачем, проходження експертизи - протягом 120 календарних днів з дня укладання договору, тобто термін виконання робіт по Договору складає 16.05.2019.

24.05.2019 р. між сторонами була укладена додаткова угода №2, якою строк виконання робіт був збільшений ( протягом 151 календарний день з дати укладання договору), тобто строк виконання робіт склав 16.06.2019 р.

Умовами п.1.2 договору з урахуванням додаткової угоди № 2 від 25.07.2019 р. підрядник виконує проектні роботи, погодження проектної документації із Замовником, проходження експертизи - протягом 226 календарних днів з дня укладання договору, тобто строк виконання робіт встановлений до 30.08.2019 р.

Відповідно до п.5.1 договору прийняття-передача належно виконаних Відповідачем проектних робіт засвідчується шляхом підписання сторонами акту про належно виконані проектні роботи (акт).

17.02.2020 р. між сторонами договору складений акт приймання-передачі виконаних робіт №1 та акт приймання-передачі виконаної проектної документації.

Таким чином, за твердженням позивача строк виконання робіт прострочений підрядником на 170 календарних днів.

Позивач стверджує, що у зв`язку з порушенням строків виконання зобов`язань, встановлених договором, Підрядник зобов`язаний сплатити на користь Замовника пеню та штраф на підставі п. 7.3 договору.

Відповідач проти позову заперечує, позиція останнього викладена у відзиві на позовну заяву (вх. № канц. 01-34/10110/20 від 09.11.2020 р. ), в якому останнім зазначено, що станом на 05.07.2019 р. (в термін передбачений договором, з урахуванням додаткової угоди № 2 до договору) відповідачем виконано роботи за договором у повному обсязі, що підтверджується листами відповідача № 0619/7-2019 р. та № 0705/8-2019 р. від 19.06.2019 р. та 05.07.2019 р. Водночас зазначає, що починаючи з 05.07.2019 р. позивач безпідставно ухилявся від надання інформації відповідачу для належного виконання останнім своїх зобов`язань за договором, зокрема проведення експертизи проектної документації, ухилявся від неналежного прийняття робіт та пред`являв вимоги до робіт, не передбачені договором, додатками до нього та ДСТУ Б Д.1.1-1-2013, ДБН А2.2.-2014, що суперечило положенням ст. 850 ЦК України.

Відповідач зазначає, що позивачем не доведено факту несвоєчасного виконання робіт за договором, відповідач виконав роботи за договором у повному обсязі вчасно, що підтверджується належними і допустимими доказами; фактичне ж прийняття робіт за договором з простроченням відбулось внаслідок саме неправомірних дій позивача.

Зокрема вказує що до позову взагалі не надано доказів повноважень ні члена ПрАТ «НЕК «Укренерго» ОСОБА_1 , ані виконуючого обов`язки голови правління ПрАТ «НЕК «Укренерго» Ковальчука Всеволода Владиславовича, що в свою чергу, викликає сумнів в необхідному обсязі правоздатності Мацанек Катерини В"ячеславівни, паспорт № 002686126 від 11.12.2018 р.

У відповіді на відзив позивач зазначив про необґрунтованість тверджень відповідача та повністю підтримав позовні вимоги.

Наведені обставини стали причиною звернення позивача з позовом та є предметом спору у даній справі.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відносини, що виникли між сторонами у справі на підставі договору на розробку проектно-кошторисної документації, є господарськими зобов`язаннями, тому, згідно положень ст. ст. 4, 173-175 і ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, до цих відносин мають застосовуватися відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених кодексом України.

Відповідно до ст. 887 Цивільного кодексу України за договором підряду на розробку проектно кошторисної документації підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити її. До договору підряду на проведення проектних робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст.11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Укладений між сторонами правочин за своєю правовою природою є договором підряду, а відповідно до ст. 887 ЦК України за договором підряду на розробку проектно кошторисної документації підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектно-кошторисну документацію, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити її.

До договору підряду на розробку проектно - кошторисної документації застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У частині 3 статті 203 Цивільного кодексу України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 208 Цивільного кодексу України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма.

Відповідно до вимог статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

У статті 641 Цивільного кодексу України визначено, що пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна зі сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

Відповідно до частин 1, 3 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін.

Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт.

Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід`ємною частиною.

Таким чином, закріплене у Цивільному кодексі України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту.

При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору .

За вимогами частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Суд зауважує, що на момент укладання договору з позивачем, відповідач був ознайомлений та згоден з завданням на розробку проектно-кошторисних робіт, ніяких зауважень не виявив.

Укладаючи договір відповідач усвідомлював факт взяття на себе зобов`язання виконати відповідні роботи на підставі документів, що містять вихідні дані та є додатком до договору, а також розумів, що має нести ризики пов`язані з труднощами, які можуть виникати при виконанні свого обов`язку.

Пунктом 1.2. договору між сторонами було погоджено, що відповідач виконує проектні роботи, погодження проектної документації із позивачем, проходження експертизи - протягом 120 календарних днів з дня укладання договору, тобто термін виконання робіт по договору складає 16.05.2019 р.

Між сторонами 24.05.2016 р. укладена додаткова угода № 1, якою строк виконання робіт був збільшений ( протягом 151 календарний день з дати укладання договору), тобто строк виконання робіт склав 16.06.2019 р.

25.07.2019р. була укладена долдаткова угода №2 до договору згідно п. 1.2 підрядник виконує проектні роботи, погодження проектної документації із Замовником, проходження експертизи - протягом 226 календарних днів з дня укладання договору, тобто строк виконання робіт встановлений до 30.08.2019 р.

Згідно з п.4.2 договору - позивач вправі контролювати хід виконання відповідачем проектних робіт (дотримання строків виконання, виконаних обсягів), отримувати від Відповідача протягом строку виконання зобов`язань пояснення з усіх питань, що стосуються ходу виконання Договору, конкретизувати (коригувати) завдання.

Також, при перевірці отриманої документації позивач вправі робити зауваження щодо допущених помилок, здійснювати коригування документації, а відповідач зобов`язаний ( п. 4.3. договору) - здійснювати необхідні погодження з позивачем у ході виконання проектних робіт та до передачі розробленої проектно-кошторисної документації до експертної організації; усувати недоліки, допущені ним при виконанні проектних робіт, у визначеному Позивачем та (або) органами, з якими здійснюється погодження.

Як слідує із матеріалами справи між позивачем та відповідачем існували тривалі перемовині щодо проектно-кошторисної документації, які відображена у відповідних листах.

Відповідач листом № 0514/6-2019 р. звернувся з проханням про продовження терміну виконання договору, зазначивши про затримку сплати авансу позивачем на 45 календарних днів (а.с. 218 Т-1).

Як наслідок між сторонами було укладено додаткову угоду № 1 від 24.05.2019 «у зв`язку із несвоєчасною оплатою авансового платежу через затримку фінансування».

19.06.2019 р. відповідач листом №0619/7-2019 р. надав: ТОМ 6 «Технічний звіт про результати додаткових вишукувальних робіт», ТОМ 5 «Деталізований розрахунок якості РРЛ-зв`язку», ТОМ 1 «Загальну пояснювальну записку» для узгодження технологічних рішень.

01.07.2019 р. позивач листом № 01/23995 надав відповідачу зауваження до наданої документації, які викладені в шести пунктах.

При наданні ПД на погодження листом від 19.06.2019 р. відповідач надіслав ТОМ 1. «Загальна пояснювальна записка» (ТОМ І.ЗПЗ) в об`ємі близько 123 сторінок. Після виправлення наданих позивачем зауважень та помилок, з якими відповідач погодився, об`єм проектної документації в ТОМ 1. «Загальна пояснювальна записка» збільшився до 160.

05.07.2019 р. відповідач листом № 0705/8-2019 надав відкориговану документацію, зазначив що виправив зауваження № 1-6.

12.07.2019 р. позивач перевірив відкориговану документацію та надав зауваження листом № 01/26144 з прикладом надання таблиць відповідності характеристик обладнання РРЛ вимогам завдання на проектування, прикладом результатів розрахунків (додатки 1,2 до листа) .

Листами від 24.07.2019 № 0724/9-2019, від 29.07.2019 № 0729/10-2019, від 02.08.2019 № 0802/12-2019 відповідач надав відповіді на зауваження та просив узгодити технологічні рішення. При розгляді отриманої документації том 1-6, позивач перевірив документацію (період отримання з 24.07.2019 р. по 02.08.2019 р.), беручи до уваги, що строк прострочення відповідачем робіт був прострочений вже з 16.06.2019 р.

25.07.2019 р. між сторонами укладено додаткову угоду № 2 «у зв`язку із збільшення позивачем попередньо запланованих строків опрацювання проектних рішень та кошторисних розрахунків, розроблених Відповідачем та наданих Позивачу на погодження та продовжений строк виконання робіт до 30.08.2019.

13.08.2019 р. позивач листом № 01/30448 погоджує відповідачу надані технічні рішення; надає роз`яснення щодо складання кошторисної документації; надає роз`яснення щодо видачі цін на матеріально-технічні ресурси та устаткування, а також просить надати на розгляд та погодження кошторисну документацію.

28.08.2019 р. листом № 0828/14-2019 р. відповідач надає на розгляд та погодження кошторисну документацію, тобто за 1 календарний день до останнього строку подання проектної документації.

Позивач здійснивши перевірку наданої документації 12.09.2019 р. надає виявлені зауваження про те, що в наданій проектно-кошторисної документації відсутні робочі креслення та специфікації обладнання. В даному листі було помилково зазначено відсутність робочої документації замість робочих креслень, склад якої повинен відповідати додатку Ж ДБН А.2.2.-3-2014. Роз`яснення щодо некоректної термінології було надано позивачем в листі 01/40194 від 17.10.2019 р.

19.09.2019 р. відповідач повідомляє про непрацездатність головного інженера проекту (ГІП) у зв`язку з хворобою та неможливістю закінчити проектну документацію.

20.09.2019 р. відповідач звертається з листом № 0920/16-2019 з проханням надати необхідні початкові вихідні дані для закінчення експертизи кошторисної частини проектної документації не зважаючи на те, що відповідно до п.23.4 «Завдання на проектування» (Дод.1 до Договору) мав погодити проектно-кошторисну документацію з НЕК Укренерго перед проходженням експертизи.

26.09.2019 р. позивач надає роз`яснення № 01/37298 відповідачу, що для отримання вихідних даних для проходження експертизи необхідно до оформити проектну документацію та отримати погодження кошторисної документації та повного комплекту проектно-кошторисної документації перед подачею в експертизу (а.с. 223).

Листами № 1008/13-2019 від 07.10.2019 р., № 1008/18-2019 від 08.10.2019 р. відповідач висловив свою незгоду щодо наданих йому зауважень викладених в листі від 12.09.2019 р.

17.10.2019 р. листом № 01/40194 позивач надає детальні роз`яснення з посиланням на ДБН та ДСТУ, щодо зауважень до комплектності проектній документації (проектна документація надана не в повному обсязі). Наприклад, п.4 - відповідно до п.4.2. ДСТУ Б А.2.4-4:2009 до складу робочої документації на спорудження будинку або споруди у загальному випадку включають: а) робочі креслення, призначені для виконання будівельних і монтажних робіт; б) специфікація обладнання, виробів та матеріалів згідно з ДСТУ Б А.2.4-10 .

Позивач не надав погодження проектної документації та просить надати документацію виконану відповідно до нормативних документів, які зазначені в листі від 17.10.2019 р.

25.11.2019 р. листом № 01/45614 позивач звертається з проханням надати на розгляд та погодження проектно-кошторисну документацію в термін до 27.11.2019 р.

04.12.2019 р. відповідач листом № 1204/19-2019 надає робочі креслення, що входять до складу тому 1 «Загальна пояснювальна записка» .

28.12.2019 р. листом № 01/50603 позивач повідомляє відповідачу щодо того, що відповіді на зауваження не можуть бути прийнятими, оскільки проектна документація надана не в повному обсязі та її виконання не відповідає чинним нормативним актам .

Водночас, як свідчать матеріали справи проектно-кошторисну документацію було приведено у відповідність та надано до експертної організації, в подальшому актом приймання передачі виконаних робіт № 1 від 17.02.2020 проектна-кошторисна документація з експертним висновком була прийнята позивачем.

З врахуванням встановлено суд спростовує твердження відповідача стосовно того, що позивачем не доведено факту несвоєчасного виконання робіт за договором, та що відповідач виконав роботи за договором у повному обсязі вчасно, що підтверджується належними і допустимими доказами; фактичне ж прийняття робіт за договором з простроченням відбулось внаслідок саме неправомірних дій позивача.

Суд зауважує, що з наданих доказів у справі встановлено, що «Робочий проект» в частині «Загальна пояснювальна записка (ТОМ 1) була спочатку надана листом відповідача 19.06.2019 р. № 0619/7-2019 та включала в себе лише 123 сторінки (додаток 32), а після прийняття проектної документації позивачем включала в себе 152 сторінки, ТОМ 1 «Загальна пояснювальна записка» було доповнено «Кресленнями».

Тому, суд робить висновок, що відповідач прийняв всі зауваження позивача надані листом 17.10.2019 р. та переробив їх, виправив, як того вимагав позивач, що свідчить про згоду відповідача з наданими зауваженнями позивача.

Тобто, строк прострочення виконання робіт відповідач прострочив на 170 календарних днів саме з вини відповідача, так як документація надавалась з порушенням вимог нормативних актів.

Відповідно до частин 1, 2, 7 статті 193 ГК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається.

За змістом статей 525-527 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Відтак, як встановлено судом, відповідачем допущено порушення взятих на себе зобов`язань за договором, в частині виконання робіт у строки, обумовлені додатком №2 до договору.

Водночас суд вважає за необхідне зазначити, що іншого обумовленого строку ніж визначеного додатком №2 між сторонами не було погоджено, матеріали справи іншого не містять.

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до статей 216,218 ГК України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій в порядку, передбаченому законодавством та договором.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

У відповідності до норм частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Суд зазначає, що за порушення у сфері господарювання учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених ГК України, іншими законами та договором (частина друга статті 193, частина перша статті 216 та частина перша статті 218 ГК України).

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною другою статті 217 ГК України є штрафні санкції, до яких віднесено пеню.

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини четвертої статті 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Такий вид забезпечення виконання зобов`язання (та одночасно вид відповідальності за неналежне виконання/невиконання зобов`язання) як пеня та механізм її нарахування встановлено частиною третьою статті 549 ЦК України, частиною шостою статті 231 ГК України та частиною шостою статті 232 ГК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 7.3 Договору за порушення строків виконання проектних робіт, Підрядник сплачує Замовнику пеню згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України у розмірі 0,1 % (нуль цілих одна десята відсотка) вартості виконаних проектних робіт, строк виконання яких порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів Підрядник повинен додатково сплатити Замовнику штраф у розмірі семи відсотків від вказаної вартості.

Таким чином, оскільки, як встановлено судом, відповідачем допущено порушення умов договору в частині виконання робіт, доказів виконання яких поза межами строків обумовлених сторонами, не з вини відповідача, матеріали справи не містять, здійснивши перерахунок пені та штрафу, з урахуванням заявлених позивачем періодів, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягає пеня в розмірі 15 410,16 грн та 6 345,36 грн штрафу.

Судом перевірено за допомогою системи "ЛІГА ЗАКОН" розрахунок пені та штрафу не виявлено помилок, тому дані вимоги підлягають задоволенню.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду жодних доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов`язку сплатити заявлені до стягнення суми пені та штрафу та відсутність вини у порушення строків виконання робіт.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з покладенням судового збору на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 42, 45, 46, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 86, 91, 113, 118, 123, 129, 231, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 242, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Телсіс" (юридична адреса: 21021, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 105-Б офіс 707; поштова адреса: вул. Олевська, 3Б, кв. 68, м. Київ, 03164, ідент. код 32109776) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25, ідент. код 00100227) 15 410,16 грн. пені, 6 345,36 грн штрафу та 2 102,00 грн відшкодування витрат зі сплати судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

4. Згідно з приписами ч.1 ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. Згідно з положеннями ч.1 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Примірник повного судового рішення надіслати учасникам справи рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Повне рішення складено 22 січня 2021 р.

Суддя Яремчук Ю.О.

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - позивачу (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25)

3, 4 - відповідачу (21021, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 105-Б офіс 707; вул. Олевська, 3Б, кв. 68, м. Київ, 03164)