УХВАЛА

м. Київ

21.01.2021Справа № 910/7006/20

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДБК-Партнер", м. Київ

до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство "Діамантбанк", м. Київ

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Таскомбанк", м. Київ

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Консалтінг Плюс»

про визнання протиправними дії, -

ВСТАНОВИВ:

21.05.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ДБК-партнер" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про визнання протиправними дії Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (відповідач) щодо укладення Договорів про передачу частини активів та зобов`язань неплатоспроможного Публічного акціонерного товариства "Діамантбанк" на користь Публічного акціонерного товариства "Таскомбанк" від 23.06.2017 року.

Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач, який мав рахунок у ПАТ "Діамантбанк", зазнав збитків внаслідок невиконання банком своїх зобов`язань, оскільки позивач має право на погашення своїх вимог, права віднесені до сьомої черги погашення акцептованих вимог. При цьому, внаслідок передачі частини активів ПАТ "Діамантбанк" відповідачем на користь ПАТ "Таскомбанк" значно зменшилася сума активів, за рахунок яких можливе задоволення вимог позивача, що порушує права позивача та порушує процедуру, визначену Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство "Діамантбанк", залучено до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Таскомбанк" та призначено підготовче засідання на 14.07.2020.

09.06.2020 до суду від позивача надійшло клопотання №589 від 03.06.2020 про прийняття та приєднання до матеріалів справи копії супровідного листа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб за вих. №27-6307/20 від 13.05.2020; Рішень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №2662 від 22.06.2017, №2662 від 22.06.2017, №2074 від 23.05.2017; адвокатського запиту за вих. №556 від 19.05.2020 з чеком та лист-відповідь Фонду гарантування вкладів фізичних осіб за вих. №2-6837/20 від 26.05.2020. Окрім того позивач просив врахувати вказані докази при розгляді його клопотання про витребування доказів у відповідача,зокрема, щодо ненадання останнім додатків до рішень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

30.06.2020 до суду від третьої особи-1 надійшли пояснення на позовну заяву відповідно до яких просить відмовити у задоволенні позову та здійснювати розгляд справи за відсутності представника.

13.07.2020 до суду від позивача надійшла відповідь на пояснення третьої особи-1.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.07.2020 у Фонду гарантування вкладів фізичних осіб: - додатки до Рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №2662 від 22.06.2017; - додатки до Рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №2661 від 22.06.2017; - додатки до Рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №2074 від 23.05.2017 та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 22.09.2020.

07.09.2020 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніверсал Консалтінг Плюс" надійшло клопотання про вступ у справу в якості третьої, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

В підготовчому засіданні 22.09.2020 судом було оголошено перерву до 03.11.2020.

Підготовче засідання 03.11.2020 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2020 в порядку ст. ст. 120-121 ГПК України представників учасників справи було викликано в підготовче засідання на 19.01.2021.

В підготовчому засіданні 19.01.2021 ухвалено залучити до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Консалтінг Плюс» в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та відкладено розгляд справи до 02.03.2021 року.

Однак, після відкриття провадження у справі судом встановлено, що всупереч ст. 164 ГПК України, позивачем не додано до позовної заяви необхідних для вирішення справи доказів, оскільки позивачем в заяві від 24.11.2020 року наголошено на тому, що в позовних вимогах він просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо укладення 52-х договорів, а саме:

- договір № 220617зм від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617/ц-1 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617/ц-2 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617/ц-З від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617/тз від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-6 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-15 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-16 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-8 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-3 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-7 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-4 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-2 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-13 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-14 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-1 від 23 червня 2017 року;?

- договір № 220617нж-10 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-12 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-5 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-11 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-18 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-17 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617нж-9 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-3 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-6 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-14 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-4 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-5 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-10 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-21 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-22 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-11 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-16 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-20 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-1 від 23 червня 2017року;

- договір № 220617кв-17 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-2 від 23 червня 2017року;

- договір № 220617кв-7 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-12 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-26 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-18 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-25 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-13 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-27 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-8 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-29 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-15 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-19 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-23 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-24 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-9 від 23 червня 2017 року;

- договір № 220617кв-28 від 23 червня 2017 року.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно пп. 1) п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно пп. 2) п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (оскільки позивач звернувся до суду з позовом в 2020 році) з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 102 грн 00 коп.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимоги немайнового характеру, їх оцінка відбувається в порядку визначення кожної дії, яку позивач просить визнати протиправною, оскільки в позові заявлено вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо укладення 52-х договорів, то відповідно, оплата таких вимог судовим збором повинна здійснюватися за кожну (протиправну на думку позивача) дію відповідача, тому, керуючись нормою пп. 2) п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору, який позивач мав сплатити при зверненні до суду становить 109 304,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, в якості доказу сплати судового збору позивачем подано до суду платіжне доручення №1338 від 12.05.2020 року на суму в розмірі 2 102,00 грн.

Таким чином, з урахуванням викладеного, позивачем сплачено судовий збір в меншому розмірі, ніж передбачено нормами зазначеного Закону України «Про судовий збір».

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання зазначених доказів до матеріалів справи.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 13 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 176, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДБК-Партнер" без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "ДБК-Партнер" строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів до матеріалів справи, а саме оригіналу доказу доплати суми судового збору в розмірі 107 202,00 грн. Копії наданого (-их) на виконання даної ухвали документу (-ів) надіслати на адресу відповідачів та третіх осіб, докази чого надати суду.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C.М. Морозов