ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.01.2021р. Справа № 917/1705/20

Суддя господарського суду Полтавської області Ореховська О.О. при секретарі судового засідання Кобець Н. С., розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовною заявою Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, 36020, м. Полтава, вул. Стрітенська, 19,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ", 36039, м. Полтава, вул. В. Чорновола, буд. 45, кв. 9,

про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради (далі - УЖКГ ВК Полтавської міської ради, позивач) звернулось до господарського суду Полтавської області з позовною заявою (вх. № 1864/20 від 27.10.2020р.) до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" (далі - ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ", відповідач) про стягнення 63 049,05грн. збитків по Договору № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об"єкт: " Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" від 05.09.2018р.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на неналежне виконання відповідачем договірних зобов"язань в частині виконання робіт по розробці проектно-кошторисної документації, внаслідок чого позивачу завдано збитки у вигляді понесених витрат за Договором в сумі 63 049,15грн. попередньої оплати. Позивач зазначає, що поданий відповідачем Звіт, відповідно до висновків комплексної судової експертизи, не може бути зарахований як виконання обсягів робіт на оплачену суму попередньої оплати відповідно до п. 2.6. Договору; позивачем надлишково було перераховано грошові кошти відповідачу у вигляді передплати у розмірі 30% від загальної суми договору.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.10.2020р. даний позов був переданий на розгляд судді Ореховській О.О.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 02.11.2020р. зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 917/1705/20. Справу постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (без виклику) учасників справи та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Зазначена ухвала суду від 02.11.2020р. направлена сторонам у справі та отримана ними, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення ( а.с. 65, 66).

У встановлені судом строки від відповідача надійшов відзив на позов (вх. № 13184 від 26.11.2020р.), в якому відповідач вказав на необґрунтованість позовних вимог та просить відмовити у позові повністю з підстав, викладених у відзиві. Зокрема, відповідач зазначає, що у листопаді 2018р. його працівниками було передано представникам позивача звіти про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації на погодження, а також попередній варіант проектно - кошторисної документації для з`ясування певних нюансів технічного характеру. Проте, більше місяця з відповідачем на зв`язок ніхто з представників замовника (позивача) не виходив, документи відповідачу не повертав. 07.12.2018р. відповідачем було направлено звіти про виконані обсяги робіт та акти приймання-передачі виконаних робіт на адресу позивача, які були отримані ним 10.12.2018, про що свідчить підпис відповідальної особи на повідомленні про вручення поштового відправлення. Після отримання позивачем документів, підписані акти та звіти про виконані обсяги робіт відповідачу не повернуто. Натомість позивачем були направлені відповідачу листи з попередженням про дотримання строків, листи про необхідність передачі готової проектно-кошторисної документації. Причому, як вказує відповідач, все листування тривало з 11 по 18 грудня 2018р. засобами поштового зв`язку і дублювалась засобами електронного зв`язку. Відповідач стверджує, що фактично ним виконані роботи по договору на 50%. Проектно-кошторисна документація також готова на 50%, опрацьовано всі пункти по кошторису договору від 05.09.2018р., але без дійової участі замовника та надання останнім вихідних даних, як то передбачено п. 3.5. Договору. Крім цього, відповідач зазначає, що закінчити роботи по договору та створити кінцевий варіант проектно-кошторисної документації він не може, проте отриманий від замовника аванс освоєний ним повністю. Під цей аванс складено відповідні акти приймання-передачі виконаних робіт, звіти про виконані обсяги робіт; із отриманих коштів сплачено податки, а самі акти приймання-передачі виконаних робіт проведено по бухгалтерському обліку ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ". Також відповідач зазначає, що позивач намагався стягнути з ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" попередню оплату в сумі 63 049,05грн. по Договору № 180825-SPM від 05.09.2018р. у судовому порядку. Рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019р. у справі № 917/556/19, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2019р., у задоволення позову УЖКГ ВК Полтавської міської ради відмовлено повністю. При цьому, як вказує відповідач, виконання відповідачем зобов`язань за Договором № 180825-SPM від 05.09.2018р. в частині звітування по виконаним обсягам робіт на суму отриманого авансу з боку "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" було предметом судового розгляду під час розгляду справи № 917/556/19, а тому у відповідності до ст. 75 ГПК України повторного доказування не потребує. Щодо висновку експертів № 2110-2114/2131-2135 від 21.02.2020р., на який посилається позивач в обґрунтування позовних вимог в межах даної справи, відповідач зазначає, що позивач надав експертній установі лише частину документів, які стосуються договірних відносин між сторонами, що, на думку відповідача, призвело для надання експертною установою, незрозумілих і суперечливих висновків.

Позивач у відповіді на відзив (вх. № 13405 від 01.12.2020р.) спростовує доводи відповідача, викладені у відзиві та зазначає, що відповідач фактично допустив неналежне виконання своїх обов`язків по укладеному між сторонами Договору, внаслідок чого позивачу нанесено збитки в розмірі понесених витрат за договором в сумі 63 049,15грн. попередньої оплати (оскільки позивачем понесено витрати, але не отримано необхідний результат роботи за Договором, ні на суму фактично отриманої відповідачем попередньої оплати, ні повної розробки проектно-кошторисної документації на об"єкт, що, в свою чергу, призвело до неможливості виконання ремонту об"єкту), що є негативним наслідком для позивача і підтверджується наданим позивачем висновком експертів № 2110-2114/2131-2135 за результатами проведеної комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи, складеним 21.02.2020р.

За ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

За ст. 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд розпочав розгляд справи по суті в установлені строки.

Рішення прийнято в нарадчій кімнаті в порядку вимог ст. 233Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 04.01.2021р. судом ухвалено та складено вступну та резолютивну частини рішення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив наступне.

05.09.2018р. між УЖКГ ВК Полтавської міської ради (позивач, за умовами договору - замовник) та ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" (відповідач, за умовами договору - виконавець) було укладено Договір № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" (а.с. 8-10) (далі - Договір, Договір №180825-SPM від 05.09.2018р.).

При цьому сторони, зокрема, узгодили наступне :

- "Замовник" доручає, а "Виконавець" бере на себе зобов`язання відповідно до діючих інструкцій, законодавчих та нормативно-правових актів розробити проектно-кошторисну документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" (п. 1.1 Договору);

- Замовник зобов`язується прийняти та оплатити зазначені Роботи на умовах передбачених Договором (п. 1.2 Договору);

- загальна ціна договору, згідно зведеного кошторису складає : 210 163,49грн. без ПДВ. За виконані проектні роботи "Замовник" перерахує кошти "Виконавцю" на підставі акту приймання-передачі проектної продукції, рахунку та кошторису на проектні роботи, визначеного за діючими правилами та нормами. Розрахунки проводяться в безготівковій формі із застосуванням платіжного доручення. "Виконавець" є платником єдиного податку за ставкою 5 %. "Замовник" оплачує "Виконавцеві" виконання робіт по мірі фінансування з бюджету (п. 2.1-2.5 Договору);

- "Замовник" перераховує "Виконавцеві" попередню оплату в розмірі 30% вартості робіт в сумі 63 049,05грн. згідно Постанови КМУ від 23.04.14 року №117 пп.3 абз.1. Після сплати "Замовником" попередньої оплати, "Виконавець" повинен відзвітуватись виконаним обсягом робіт на оплачену суму протягом трьох місяців з дати її оплати. В іншому випадку, "Виконавець" зобов`язаний повернути кошти, у розмірі суми сплаченої попередньої оплати, на наступний день після закінчення зазначеного у цьому пункті строку (п. 2.6 Договору);

- по завершенню робіт з виконання робочого проекту "Виконавець" передає "Замовнику" проектну документацію у повному обсязі, акт приймання-передачі проектної продукції, рахунок. Дата передачі Замовнику готової документації є датою завершення робіт "Виконавцем". Проектна документація видається "Замовнику" в чотирьох паперових примірниках. "Виконавець" розробляє проектну документацію у одну стадію - робочий проект. "Виконавець" погоджує проектну документацію, отримує технічні умови у відповідних органах (за необхідністю). "Виконавець" отримує від "Замовника" всі необхідні вихідні дані (за наявності їх у "Замовника"). "Виконавець" виконує роботи у строк до 20.12.2018 року (п. 3 Договору);

- "Виконавець" зобов`язується : Виконати проектні роботи, як визначено у Договорі, згідно з вимогами завдання на проектування, вихідних даних, відповідності до державних будівельних норм України. На прохання "Замовника" розробити завдання на проектування. Розробити проектну документацію у повному обсязі у встановленому порядку, погодити її у відповідних органах, отримати всі необхідні технічні умови, розробити містобудівний розрахунок та отримати містобудівні умови та обмеження (за необхідності) та передати її "Замовнику". Усунути протягом не більше 20 календарних днів за свій рахунок допущені з вини "Виконавця" недоліки у проектній документації, виявлені при її прийнятті та погодженні. При необхідності для виконання Робіт "Виконавець" залучає субпідрядні організації (п. 4.1 Договору);

- Замовник зобов`язується : У разі зміни вихідних даних повідомити про це "Виконавця" протягом 5-ти днів. Використовувати проектно-кошторисну документацію, одержану від "Виконавця", лише для цілей встановлених Договором. Не передавати проектну документацію іншим особам і не розголошувати дані, що містяться у ній без згоди "Виконавця" (п. 4.2 Договору);

- у разі виявлення недоліків у робочому проекті "Виконавець" на вимогу "Замовника" зобов`язаний безоплатно розробити робочий проект на додаткові роботи, а також відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено договором або законом (п. 5.5 Договору);

- Договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 20.12.2018 року, а у частині розрахунків - до повного виконання Сторонами передбачених Договором зобов`язань (п. 10.1 Договору).

На виконання умов п. 2.6. Договору позивачем на підставі рахунку-фактури № 18-АUG-25-SPМ/l від 19.09.2018р. (а.с. 19) за платіжним дорученням № 816 від 19.09.2018р. було перераховано відповідачу попередню оплату в розмірі 63 049,05 грн. (а.с. 20).

Позивач стверджує, що на дату закінчення строку Договору відповідачем не було забезпечено виконання усіх робіт по Договору, не розроблено проектно-кошторисну документацію на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава", не було передано її позивачу та не було підписано між відповідачем і позивачем передбачених Договором оформлених належним чином акту (актів) приймання - передачі проектної продукції.

З матеріалів справи вбачається, що УЖКГ ВК Полтавської міської ради зверталось до господарського суду Полтавської області з позовною заявою про стягнення з ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" 63 049,05 грн. заборгованості по Договору на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" від 05.09.2018р.

В обґрунтування позову позивач посилався на невиконання відповідачем робіт згідно умов вказаного Договору та неповернення відповідачем авансових коштів.

Рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19 у задоволенні позову УЖКГ ВК Полтавської міської ради відмовлено повністю (129-133).

При цьому, у зазначеному рішенні суд досліджував обставини укладання між сторонами Договору № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" від 05.09.2018р., а також досліджував обсяг виконання відповідачем договірних зобов"язань.

Також, за замістом зазначеного судового рішення суд відмовив позивачу у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи по справі.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень, постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2019р. апеляційну скаргу УЖКГ на рішення господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19 залишено без задоволення, а рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19 - без змін.

Також за даними відповідного реєстру зазначене судові рішення та постанова апеляційної інстанції у справі № 917/556/19 не переглядались в касаційному порядку та набрали законної сили.

Відповідно до ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, факти, встановлені рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19, залишеним без змін Постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2019р., є преюдиційними і не потребують повторного доказування.

В обґрунтування позовних вимог про стягнення збитків позивач посилається на наступне.

У зв"язку з тим, що у визначений Договором строк відповідач не виконав обумовлений обсяг робіт по Договору, а строк дії Договору закінчився, позивач направив на адресу відповідача претензію від 08.10.2019р. № 01-06-01/10/1160 (а.с. 21-22), в якій повідомив відповідача про відмову від Договору та вимагав відшкодувати УЖКГ ВК Полтавської міської ради збитки в сумі 63 049,05грн.

Відповідач зазначену вимогу не виконав.

Також позивач зазначає, що відповідно до пункту 5 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів (далі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45, укладення та виконання договорів на виконання проектних робіт здійснюються у порядку, встановленому Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 року № 668.

Пунктом 9 вищевказаного Порядку передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення.

Пунктом 10 Порядку зазначено, що склад та зміст проектної документації об`єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Відповідно до п. 13.2. даного Порядку, проектні рішення на стадіях проектування, які підлягають затвердженню, розробляються з максимальною деталізацією, необхідною для достовірного визначення кошторисної вартості будівництва, що дозволить реалізувати проект будівництва за цією вартістю.

Згідно п. 6 Постанови КМУ №560 "Про затвердження Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" від 11.05.2011 р., метою проведення експертизи проектів будівництва (далі - експертиза) є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення. Експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва.

Отже, як вказує позивач, успішним виконанням взятих відповідачем зобов`язань за умовами договору є розробка такої проектної документації, яка за результатами проведеної експертизи дозволяє змовникові позитивний експертний звіт. У разі не проходження експертизи та відповідного висновку Замовник не в змозі розпочати будівельні роботи.

Матеріали справи свідчать, що Полтавським відділенням Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса на замовлення позивача проведено експертизу звітів про виконані обсяги робіт про розробці проектно-кошторисної документації, з - поміж інших і Звіт про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава". На вирішення експертів поставлені наступні питання: 1. Визначити відповідність кожного з поданих звітів вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. 2. Визначити вартість кожного звіту окремо. 3. Визначити чи здійснено в кожному з наданих звітів будь-який із етапів проектно - кошторисної документації 4. Визначити чи можуть зазначені звіти бути зараховані як виконання обсягів робіт на оплачену суму попередніх оплат відповідно до п. 2.6. укладених договорів.

Результати проведеної експертизи оформлено Висновком експертів № 2110-2114/2131-2135 за результатами проведеної комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи по листу № 01-1601/12/1326 від 14.11.2019р., складеного 21.02.2020р. (а.с. 29-42) (далі - Висновок експертів № 2110-2114/2131-2135 від 21.02.2020р.).

За висновком експертів:

По першому питанню

В зв`язку з тим, що нормативно-правовими актами у галузі будівництва не передбачено розроблення (складання) Звітів про виконані обсяги робіт по розробці проектно - кошторисної документації, тому визначити відповідність кожного з поданих звітів вимогам нормативно - правових актів у галузі будівництва неможливо.

По другому питанню

Встановити вартість кожного звіту окремо неможливо по причині викладеній в дослідницькій частині висновку.

По третьому питанню

В кожному з наданих звітів про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації не здійснено будь-який із етапів проектно-кошторисної документації , передбачених вимогам нормативних документів.

По четвертому питанню.

З урахуванням відповідей на попередні питання, в обсязі наданих на дослідження документів, Замовником - Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради - надлишково перераховано грошові кошти ТОВ "Конкріт Інжирінг" у вигляді передплати (30% від загальної суми договору , п. 2.6. Договорів) в сумі 364 172,93грн. .

Звіти про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації не можуть бути зараховані як виконання обсягів робіт на оплачену суму попередніх оплат відповідно до п. 2.6. укладених договорів.

Позивач зазначає, що судовими експертами на стор. 16 Висновку, зазначено, що нормативними документами на розроблення проектно-кошторисної документації передбачено виконання етапів (складових) проектно-кошторисної документації, а саме: пояснювальна записка, архітектурно-будівельні рішення, технологічні рішення, основні креслення, організація будівництва, кошторисна документація. При цьому, експертами проаналізовано перелік креслень, передбачених основним комплектом проекту, та креслень, що наявні в наданому Відповідачем звіті в розділі "Генеральний план", та встановлено, що ряд необхідних креслень відсутні, що відображено на стор. 18 висновку експертів.

Крім того, на стор. 20-23 висновку експертами зроблено співставлення включеної відповідачем до звіту документації з вимогами державних будівельних норм та встановлено -- відповідність документації нормам, а також зазначено, що робочі проекти "Генеральний план" та "Зовнішнє електроосвітлення", що входять до складу звіту, не відповідають вимогам нормативних документів в частині відсутності: рішень з вертикального планування, озеленення, схеми транспортно-пішохідних зв`язків, електричних схем шаф керування освітленням.

Таким чином, як стверджує позивач, відповідачем допущено значні недоліки у проектно-кошторисній документації, що свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх договірних зобов"язань.

За твердженням позивача у встановлений Договором строк відповідачем не були виконані роботи по розробці проектно-кошторисної документації на об"єкт, строк дії Договору закінчився, а також враховуючи висновки комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи, позивач на адресу відповідача направив вимогу за № 01-06-01/10/756 від 14.08.2020р. про відшкодування збитків у розмірі 63 049,05грн. (а.с. 23-25).

У відповіді на вимоги за вих. № 31/08-2020/1 від 31.08.2020р. відповідач визнав вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню (а.с 26-28).

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

При винесенні рішення суд виходить з наступного:

Згідно ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Враховуючи правову природу укладеного договору, кореспондуючи права та обов`язки його сторін, суд дійшов висновку, що оцінка правомірності заявлених вимог має здійснюватись з урахуванням приписів законодавства, які регламентують правовідносини з договору підряду.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (ст. 887 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Згідно ч. 1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

У відповідності до вимог ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином та в установлений строк, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Згідно вимог ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до ст. ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Як вже зазначалось судом у описовій частині даного рішення, 05.09.2018р. між позивачем (за умовами договору - замовник) та відповідачем (за умовами договору - виконавець) було укладено Договір № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава", за умовами якого відповідач зобов`язався у встановлений строк відповідно до діючих інструкцій, законодавчих та нормативно-правових актів розробити проектно-кошторисну документацію на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава".

Позивач у позовній заяві зазначає, що на дату закінчення строку виконання робіт за Договором та строку дії договору відповідачем не було забезпечено виконання усіх робіт згідно укладеного Договору, не розроблено проектно-кошторисну документацію на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава", не було її передано позивачу та не було підписано між відповідачем і позивачем передбачених Договором оформлених належним чином акту (актів) приймання - передачі проектної продукції.

Водночас, судом прийнято до уваги, що УЖКГ ВК Полтавської міської ради зверталось до господарського суду Полтавської області з позовною заявою про стягнення з ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" заборгованості по Договору № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації в сумі 63 049,05 грн. попередньої оплати з підстав неналежного виконання відповідачем договірних зобров"язань.

Рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19, залишеним без змін Постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2019р., у задоволенні позову УЖКГ ВК Полтавської міської ради відмовлено у повному обсязі.

При вирішенні зазначеної справи судами встановлено факт укладання між сторонами Договору № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" від 05.09.218р., а також досліджено обсяг виконання відповідачем договірних зобов"язань по Договору.

Місцевий господарський суд, відмовляючи у позові, виходив з того, що 07.12.2018 відповідачем було направлено позивачу звіт про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації на об`єкт (180825-SPM-3B) разом з актом приймання-передачі виконаних робіт № 1/180825 від 07.12.2018 на суму 63 049,05 грн. Позивачем звіт та акт приймання-передачі отримано 10.12.2018, що підтверджується відповідним рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Отже, за висновком місцевого господарського суду, з яким погодився суд апеляційної інстанції, відповідачем були виконані у встановлений строк вимоги п. 2.6 Договору про звітування виконаним обсягом робіт на оплачену суму передоплати 63 049, 05 грн. протягом трьох місяців з дати її оплати.

Разом з тим, в договорі сторони не обумовили ані конкретну форму, ані конкретного змісту зазначеного звіту, а також не визначили, які саме положення повинні бути конкретизовані у цьому звіті.

Отже копія звіту про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації на об`єкт та акт приймання-передачі виконаних робіт на суму 63 049,05 грн. є належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами звітування виконавця в порядку п. 2.6 договору.

Однак позивач належним чином не відреагував на надіслані йому відповідачем звіт та акт приймання-передачі. Згідно наявного в матеріалах справи листування між сторонами суд дійшов до висновку, що позивач ігнорував факт отримання ним звіту та акту приймання-передачі виконаних робіт, та негайно після їх отримання не вказував про наявність недоліків у виконаних відповідачем роботах в порядку статті 853 Цивільного кодексу України.

Судом встановлено, що відповідачем у встановлені договором строки освоєно здійснену позивачем передоплату в сумі 63 049,05 грн., що підтверджується Звітом та Актом приймання-передачі виконаних робіт № 1/180825 від 07.12.2018 на суму 63 049,05 грн., які були своєчасно направлені позивачу та стосовно яких позивачем до подання позовної заяви не було заявлено про допущені у роботі відступи від умов договору або інші недоліки.

Таким чином, суди дійшли до висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення позову.

Крім цього, матеріали справи свідчать, що в межах справи № 917/556/19, позивач звертався до суду з клопотанням про призначення у справі судової експертизи, на вирішення якої поставити питання про те, чи відповідає розроблений Звіт про виконані обсяги робіт по розробці проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо) та яка вартість виконання вказаного Звіту.

За змістом рішенням господарського суду Полтавської області від 10.06.2019 у справі № 917/556/19, залишеним без змін Постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2019р., суд дійшов до висновку про відсутність достатніх правових підстав для призначення експертизи. Відмовляючи у призначенні експертизи суди зазначили, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування (п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи"). Оскільки позивач не заявивши відповідачу негайно після отримання Звіту про його недоліки, відповідно до ст. 853 ЦК України втратив право у подальшому посилатися на відступи відповідачем від умов договору або недоліки у виконаній роботі, таким чином у суду були відсутні підстави для призначення судової експертизи щодо вартості робіт виконаного відповідачем Звіту та щодо відповідності розробленого Звіту вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва.

Предметом судового розгляду в межах даної справи є стягнення збитків ТОВ "КОНКРІТ ІНЖИНІРІНГ" на користь УЖКГ ВК Полтавської міської ради. Звертаючи з позовом про відшкодування збитків, позивач зазначає, що внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов"язань за Договором № 180825-SPM на розробку проектно-кошторисної документації на об`єкт: "Капітальний ремонт скверу ім. Панаса Мирного у місті Полтава" від 05.09.2018р., відповідачем завдано збитки позивачу у вигляді понесених витрат за Договором (п. 2.6.) в сумі 63 049,15грн. попередньої оплати (оскільки позивачем понесено витрати, але не отримано необхідний результат роботи за Договором, ні на суму фактично отриманої відповідачем суми попередньої оплати, ні повної розробки проектно-кошторисної документації на об"єкт, що в свою чергу призвело до неможливості виконання ремонту об"єкту), що є негативним наслідком для позивача і підтверджується висновком експертів № 2110-2114/2131-2135 за результатами проведеної комплексної судової будівельно-технічної експертизи, складеного 21.02.2020р.

Відповідно до положень ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. В силу положень ч. 2 названої статті збитками є:

- втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

- доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

З вказаних норм законодавства вбачається, що обов`язковими умовами покладення відповідальності на винну сторону є наявність збитків, наявність порушення з боку цієї особи, причинного зв`язку між діями особи та збитками, які складають об`єктивну сторону правопорушення, та вини особи, внаслідок дій якої спричинено збитки.

Тобто збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ особи, що обмежує її інтереси як учасника певних відносин і проявляється у витратах, зроблених особою, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних особою доходів, які б вона одержала при умові правомірної поведінки особи.

Обов`язковою умовою покладення відповідальності має бути безпосередній причинний зв`язок між вчиненими порушеннями і збитками. Збитки є наслідком, а допущення порушення - причиною. Підставою для відшкодування понесених збитків є спричинення їх внаслідок вчиненого порушення, тобто наявності прямого причинного-наслідкового зв`язку між діями однієї сторони та зменшення майнових прав іншої.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 Господарського кодексу України визначений вичерпний перелік складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною шкоди, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками.

Відшкодування збитків є видом відповідальності учасників цивільних правовідносин за шкоду, яка є негативним наслідком правопорушення. При цьому, враховано, що збиток - це грошова оцінка шкоди, яка підлягає відшкодуванню за неможливості, недоцільності або у разі відмови потерпілого від відшкодування шкоди в натурі.

Отже, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Тобто, протиправна дія є причиною, а шкода - наслідком протиправної дії. Відсутність будь-якої з зазначених ознак виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.

Таким чином, саме позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань для підприємства. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Водночас, відсутність або ж недоведеність хоча б одного елементів складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності у вигляді відшкодування шкоди (збитків).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що посилання позивача на завдання збитків внаслідок неналежного виконання відповідачем договірних зобов"язань за Договором № 180825-SPM від 05.09.2018р., є безпідставними з огляду на наявність рішення суду у справі 917/556/19, яким встановлено факт, що відповідачем у повному обсязі освоєно передоплату в сумі 63 049,05 грн. у встановлені договором строки (що становить розмір визначених позивачем до відшкодування збитків в межах даної справи) та підтверджується Звітом та Актом приймання-передачі виконаних робіт № 1/180825 від 07.12.2018 на суму 63 049,05 грн.

Також на думку суду безпідставним є посилання позивача на Висновок експертів № 2110-2114/2131-2135 від 21.02.2020р., складений за результатами комплексної судової будівельно-технічної та економічної експертизи, проведеної на замовлення позивача, як на підставу для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки зазначений експертний висновок не доводить факту наявності підстав для застосування саме такого виду відповідальності, як стягнення збитків.

Одночасно суд зауважує, що за висновком місцевого суду в межах справи № 917/556/19, з яким погодився суд апеляційної інстанції, позивач не заявивши відповідачу негайно після отримання Звіту про його недоліки, відповідно до ст. 853 Цивільного кодексу України втратив право у подальшому посилатися на відступи відповідачем від умов договору або недоліки у виконаній роботі, що стало підставою для відмови у задоволенні клопотання позивача про призначення судової експертизи Звіту щодо вартості робіт виконаного відповідачем Звіту та щодо відповідності розробленого Звіту вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва у справі № 917/556/19.

Також суд погоджується з твердженнями відповідача, що висновок експертів є неповним.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, експертиза призначається якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (ст. 101 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, судом не оцінюється Висновок експертів № 2110-2114/2131-2135 від 21.02.2020р., як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог.

Отже, з аналізу наведених норм права та доданих доказів, враховуючи те, що позивачем не було доведено належними та допустимими доказами, що завдані збитки настали внаслідок протиправних дій відповідача, не доведено безпосередній причинний зв`язок між діями відповідача та заподіянням шкоди, а відповідно повного складу цивільного правопорушення.

З огляду на зазначене, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог про стягнення збитків, внаслідок їх недоведеності.

Згідно ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно із ч. 2-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

На підставі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Позивачем у позовній заяві заявлено до стягнення з відповідача 2 102,00грн. судового збору та 12 057,60грн. витрат, пров"язаних з проведенням експертизи.

Згідно з частинами 1 та 3 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно п. 2 ч. 1 до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

За приписами з п. 2 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

З огляду на те, що суд дійшов до висновку про відмову у позові у повному обсязі, витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 2 102,00грн. та витрати по оплаті судової експертизи в сумі 12 057,60 грн., пов`язані з розглядом справи, відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 232-233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Відмовити в задоволенні заявлених позовних вимог у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст.256 ГПК України).

Повне рішення складено 11.01.2021р.

Суддя О.О. Ореховська