УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13.01.2021Справа № 910/142/21

За позовом Державного публічного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Укрбуд» (02002, м. Київ, вул. М. Раскової (вул. Євгена Сверстюка), 23; ідентифікаційний код: 33298371)

До ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СПЕЦБУД-ПЛЮС» (01011, м. Київ, вул. Рибальська, буд. 10; ідентифікаційний код: 36590344)

Про стягнення заборгованості у розмірі 3 660 669, 52 грн.

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Державне публічне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Укрбуд» (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СПЕЦБУД-ПЛЮС» (надалі - відповідач) про стягнення заборгованості за Договором підряду №28-09-2017 від 28.09.2017 (надалі - Договір) у розмірі 3 660 669, 52 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані несвоєчасним виконанням відповідачем зобов`язань за Договором в частині оплати вартості виконаних робіт, в порядку встановленому п. 7.3. Договору.

У зв`язку з чим, позивач просить стягнути з відповідача суму заборгованості у розмірі 3 660 669, 52 грн з яких: 3 018 161, 31 грн сума основного боргу; 425 489, 34 грн пені; 122 411, 20 грн інфляційних втрат і 84 607, 47 грн 3 % річних. Також позивач просить стягнути з відповідача судові витрати, що складаються з судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи покласти на відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додатків до неї, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 3 частини 3 вказаної статті визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 5 частини 3 статті 162 ГПК України визначено, що позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, позивач просить стягнути з відповідача, окрім основного боргу, пеню, інфляційні втрати та 3 % річних за несвоєчасне виконання зобов`язання та надає розрахунок сум, що стягується, проте, як встановлено судом даний розрахунок не може вважатись обґрунтованим.

За умовами п. 7.3. Договору, на який посилається позивач при обґрунтуванні періоду нарахування штрафних санкцій, інфляційних втрат та 3 % річних встановлено - розрахунки за виконані роботи здійснюються протягом 10 (десяти) банківських днів після підписання сторонами форми №КБ-2в «Акт приймання виконаних будівельних робіт» та форми №КБ-3 «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат».

Одночасно, як зазначає сам позивач відповідач здійснив оплату вартості будівельних робіт авансовими платежами в сукупному розмірі 29 505 300, 00 грн.

Так, умовами п. 7.4. Договору встановлено - остаточний розрахунок за виконані роботи здійснюються замовником не пізніше 30 (тридцяти) календарних днів після підписання останнього Акту приймання виконаних робіт.

Однак, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не наводить обставин справи, якими обґрунтовується настання обов`язку відповідача зі сплати вартості будівельних робіт саме в порядку п. 7.3. Договору, а не пункту 7.4.

Окрім того, поданий позивачем розрахунок заявлених сум до стягнення підписаний заступником голови правління компанії С. Д. Бочарніковим та головним бухгалтером компанії А. В. Лопата, разом з тим підписантом позовної заяви є керівник юридичної особи С. М. Пойманов, в матеріалах справи відсутні документи на підтвердження повноважень С.Д. Бочарнікова та А. В. Лопати діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), а отже такі розрахунки не можуть вважатись судом як належні та допустимі докази, якими позивач обґрунтовує своїх позовні вимоги.

Разом з тим, згідно з положеннями пункту 6 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява має містити, зокрема, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору. Натомість, подана позовна заява таких відомостей не містить.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимог п. 3, 5, 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Таким чином, позивачу необхідно надати Суду обґрунтування дати настання строку виконання відповідачем виконання зобов`язання по сплаті вартості виконаних будівельних робіт згідно умов Договору та у відповідності до цього надати обґрунтований розрахунок штрафних санкцій, 3 % річних та інфляційних втрат із зазначенням вірного періоду нарахування сум, що заявляються до стягнення (дати початку прострочення зобов`язання та дати станом на яку здійснюється розрахунок), означені розрахунки повинні бути підписані уповноваженою особою з надання підтвердження таких повноважень. При цьому, суд звертає увагу позивача, що вказані суми повинні бути обраховані із врахуванням статей 253, 530, 625 ЦК України, ч. 4 ст. 231 та ч. 6 ст. 232 ГК України.

А також позивачу необхідно вказати відомості згідно з п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Окрім того, згідно ч. 2 статті 164 ГПК України - позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що ним були надіслані на адресу відповідача вимога від 08.04.2020 №07/01-191 та претензія від 15.06.2020 №12/01-434.

Однак, на підтвердження надсилання вимоги від 08.04.2020 позивач подає фіскальний чек зі змісту якого не можна встановити ким і якого змісту направлялась поштова кореспонденція (одержувач «СПЦБУД») 08.04.2020, а жодних доказів на підтвердження надсилання претензії від 15.06.2020 не подано взагалі.

Суд звертає увагу позивача, що правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

В свою чергу, пунктом 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання вимоги від 08.04.2020 та претензії від 15.06.2020 (якщо надсилалась поштовим зв`язком) відповідачу є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаціно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, як убачається з додатків до позовної заяви Державного публічного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Укрбуд», останнім додано до позовної заяви копії письмових доказів, які засвідчені іншим чином. Зокрема, надані позивачем копії засвідчені заступником голови правління Бочарніковим С. Д. без зазначення дати засвідчення відповідних копій, при цьому, до матеріалів позовної заяви не надано жодних доказів, які б підтверджували наявність у відповідної особи повноважень на засвідчення від імені позивача копій документів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених ч. 2 ст. 164 ГПК України, а саме до позову не додано доказів надсилання на адресу відповідача, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань всіх документів, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, окрім того до позову не додано відповідно до ст. 91 ГПК України документів в оригіналах або в належним чином засвідченій копіях, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Державного публічного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Укрбуд» без руху;

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду на виконання ухвали заяви, в якій викласти (до якої додати):

- обґрунтування настання строку виконання зобов`язання по оплаті вартості будівельних робіт та обґрунтованого розрахунку позовних вимог складеного уповноваженою особою з наданням підтвердження таких повноважень;

- відомості згідно з вимогами п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України;

- належні та допустимі докази надсилання на адресу відповідача вимоги від 08.04.2020 та претензії від 15.06.2020 (опису вкладення, фіскальний та службовий чеки відділення поштового зв`язку) або обґрунтувати неможливість надання таких доказів до суду;

- всі належні та допустимі докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оформлені відповідно до ст. 91 ГПК України.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Г. П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку!!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.