УХВАЛА

м. Київ

13.01.2021Справа № 922/2945/20

Суддя Господарського суду міста Києва Босий В.П., розглянувши заяву представника Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в справі № 922/2945/20 за позовом Фізичної особи-підприємця Іванова Максима Георгійовича до Фізичної особи-підприємця Луцик Ірини Василівни, Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Хостінг Україна" про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Іванов Максим Георгійович звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Луцик Ірини Василівни, Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Хостінг Україна" про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем 1 та відповідачем 2 прав інтелектуальної власності позивача на торгівельну марку за свідоцтвом України №134777 від 10.02.2011, у зв`язку з чим позивач просить суд зобов`язати відповідача 1 та відповідача 2 припинити порушення прав інтелектуальної власності, відповідача 3 здійснити переделегування доменного імені "prideformen.com" на користь позивача, а також стягнути солідарно з Фізичної особи-підприємця Луцик Ірини Василівни та Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича моральну шкоду у розмірі 200 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.09.2020 позовну заяву Фізичної особи-підприємця Іванова Максима Георгійовича передано за підсудністю до Господарського суду м. Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2020 позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

27.10.2020 до Господарського суду міста Києва від представника Фізичної особи-підприємця Іванова Максима Георгійовича надійшли пояснення, якими позивач усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2020 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 30.11.2020.

У судовому засіданні 30.11.2020 суд порадившись на місці ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 21.12.2020.

У зв`язку з перебуванням судді Босого В.П. на лікарняному, судове засідання, призначене на 21.12.2020, не відбулося, у зв`язку з чим ухвалою суду від 30.12.2020 підготовче судове засідання призначено на 18.01.2021.

12.01.2021 від представника Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича надійшла заява про забезпечення участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у якій представник Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича просить суд забезпечити проведення розгляду даної справи у режимі відеоконференції в Хмельницькому апеляційному суді або в Господарському суді Хмельницької області, а у випадку неможливості забезпечення проведення судового засідання в приміщенні суду просить суд провести наступне судове засідання та подальший розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми EasyCon.

Подану заяву представник відповідача - адвокат Бейлик А.Б. обгрунтовує встановленням на території України карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, а також накладкою справ та необхідністю адвоката перебувати в інших судових засіданнях в Хмельницькому міськрайонному суді.

Розглянувши дану заяву суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні з огляду на наступне.

За приписами ч. 7 ст. 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 3 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до п. 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Отже, за змістом ст. 197 Господарського процесуального кодексу України винесення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, а умовою проведення судового засідання в режимі відеоконференції як в межах суду, так і поза межами суду є наявність в суді відповідної технічної можливості. Проте, на даний час в Господарському суді міста Києва наявні лише дві зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення таких судових засідань, а клопотання учасників процесу та ухвали інших судів про проведення судових засідань в режимі відеоконференції як в межах суду, так і поза межами суду надходять з усіх регіонів України.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду.

Отже, призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Проте, у своїй заяві представник Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича не надає жодних належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що за об`єктивних причин адвокат Бейлик А.Б., або особисто Фізична особа-підприємець Долгий Павло Андрійович позбавлені можливості приймати участь у судових засіданнях по справі № 922/2945/20 у Господарському суді міста Києва.

Так, згідно зі ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином, фізична особа не обмежена колом осіб, які можуть представляти її інтереси в суді, а саме - може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Крім того, явка представників учасників судового процесу в даній справі не визнавалась судом обов`язковою.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у заяві представника Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в справі № 922/2945/20 слід відмовити.

Разом з тим, суд роз`яснює, що у разі неможливості явки особисто Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича або його уповноваженого представника до Господарського суду міста Києва для участі в призначеному судовому засіданні, даний учасник справи не позбавлений права виконати вимоги суду шляхом надіслання витребуваних судом документів засобами поштового зв`язку, а також направити письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності його представника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Фізичної особи-підприємця Долгого Павла Андрійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в справі № 922/2945/20 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.П. Босий