УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

16.01.2021Справа № 910/18422/20

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К. І., розглянувши матеріали

зустрічного позову Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" (м. Київ)

до Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" (м. Київ)

про розірвання договору

у справі за позовною заявою Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" (м. Київ)

до Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" (м. Київ)

про стягнення 4 055 737,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва із позовом звернулось Державне підприємство "Фінансування інфраструктурних проектів" (далі - Державне підприємство, позивач) до Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" (далі - Комунальне підприємство, відповідач) про стягнення заборгованості за договором безпроцентної позики № 34 від 30.12.2010 р. у сумі 4 055 737,70 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 р. за вказаною позовною заявою було відкрите провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, учасникам справи надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки.

У строк, визначений законом для подання відзиву, КП "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" подало зустрічну позовну заяву до ДП "Фінансування інфраструктурних проектів", у якій просить розірвати договір безпроцентної позики № 34 від 30.12.2010 р., укладений між сторонами.

Згідно зі ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Розглянувши подані матеріали, суд встановив, що зустрічний позов КП "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" є взаємопов`язаним з первісним позовом та поданим у встановлений законом строк. Однак, зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст. 164 ГПК України, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, у порушення вказаних вимог позивач не надав суду доказів на підтвердження обставин, на які він посилається в обгрунтування позову, а саме - настання істотної зміни обставин, передбаченої ч. 2 ст. 652 ЦК України, що є підставою для розірвання договору.

Також пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Судовий збір згідно з ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору визначені у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за заяву про вжиття заходів та забезпечення позову - 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021 р. прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 270,00 грн.

Як вбачається із позову, КП "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" заявило 1 вимогу немайнового характеру. Таким чином, заявник повинен був сплатити судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб), проте, такі вимоги закону не виконав. Так, позивач в додатках до позову вказав, що до позову він додав оригінал квитанції про сплату судового збору, проте, при дослідженні матеріалів позову було встановлено, що відповідного оригіналу квитанції позивачем не надано. Вказане підтверджується актом відділу діловодства господарського суду міста Києва від 11.01.2021 р.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 164, 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов Комунального підприємства "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" до Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" про розірвання договору залишити без руху.

Надати Комунальному підприємству "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва" строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків шляхом належного виконання вимог ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Головіна К. І.