ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

13 січня 2021 року Справа № 915/1257/20

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Ржепецького В.О., за участі секретаря судового засідання Матвєєвої А.В., розглянувши справу

за позовом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро"

(01033, м.Київ, вул.Жилянська, буд.32; ; адреса представника - адвоката Левченка Ю.В.: 49000, м.Дніпро, вул.Воскресенсьска, буд.17),

до відповідача-1: Фермерського господарства "АКОРДИ"

(55332, Миколаївська обл., Арбузинський р-н, с.Іванівка, вул.Горького, буд.43, ),

до відповідача-2: ОСОБА_1

( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ),

про: стягнення в солідарному порядку заборгованості в розмірі 1090156,16 грн.,-

за участі представників сторін:

від позивача: Левченко Ю.В. згідно довіреності,

від відповідача1: не з`явився,

від відповідача2: не з`явився,

В С Т А Н О В И В:

12.10.2020 Акціонерне товариство "Банк Кредит Дніпро" звернулось до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою б/н від 09.10.2020, в якій просить суд стягнути у солідарному порядку з Фермерського господарства "АКОРДИ" та ОСОБА_1 заборгованість по кредитному договору №231219-КЛВ від 23.12.2019, укладеному між Банком та ФГ "АКОРДИ", у загальному розмірі 1090156,16 грн, з яких 962000,00 грн - несплачена частка кредиту, 123049,95 грн. - несплачені відсотки за користування кредитом, 4320,61 грн - пеня за несвоєчасну сплату відсотків по кредиту, 785,60 грн - інфляційні втрати за несвоєчасне погашення відсотків.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2020, справі присвоєно єдиний унікальний номер 915/1257/20 та визначено головуючим у справі суддю Ржепецького В.О.

Ухвалою суду від 16.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 09.11.2020 о 10:00 год., встановлено сторонам процесуальні строки для подання суду заяв по суті справи.

09.11.2020 судове засідання не відбулося у зв`язку з перебування головуючого судді на лікарняному.

12.11.2020 відповідачем 2 подано до господарського суду відзив на позовну заяву.

12.11.2021 на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача 2 про витребування доказів.

Зокрема, відповідач 2 просить суд витребувати у АТ "Банк Кредит Дніпро" оригінал Договору поруки №231519-П від 23.12.2019, що укладений між АТ "Банк Кредит Дніпро" та ОСОБА_1 .

Клопотанням від 11.11.2020 представник відповідача 2 просить суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Миколаївському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Відповідач 2 просить суд на вирішення експертизи поставити питання:

- Чи виконаний однією і тією ж особою підпис у Договорі поруки №231219-П від 23.12.2020 в розділі «Місцезнаходження і реквізити сторін» у графі «Поручитель» напроти прізвища ОСОБА_1 .?

- Ким саме ОСОБА_1 чи іншою особою (з наслідуванням підпису чи без) виконано підпис у Договорі поруки №231219-П від 23.12.2020 в розділі «Місцезнаходження і реквізити сторін» у графі «Поручитель» напроти прізвища ОСОБА_1 .?

Ухвалою суду від 16.11.2020 підготовче засідання у справі призначено на 02 грудня 2020 року о 11:30.

20.11.2020 позивачем подано до суду відповідь на відзив, якою позивач просить суд: у задоволені клопотання про витребування доказів відмовити, у задоволені клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити, позов задовольнити у повному обсязі.

Заперечення позивача обгрунтовано тим, що оскільки станом на сьогодні недійсність Договору поруки №231219-П від 23.12.2019 прямо не встановлена законом, він не визнаний судом недійсним, ніким не оспорюється (відсутнє позовне провадження щодо визнання його недійсним, отже в силу ч. 1 ст. 204 ЦК України правочин є правомірним.

Позивач вважає, що оскільки відповідач не оспорює договір поруки, її права та інтереси не порушено, призначення судової почеркознавчої експертизи є недоцільним та не обов`язковим.

Позивач також зазначає, що призначення експертизи у справі вплине на строки розгляду справи.

02.12.2020 року розгляд справи не відбувся у зв`язку із знеструмленням електромережі суду та з іншими умовами, що вплинули на безперебійність та функціонування автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвалою суду від 02.12.2020 підготовче засідання у справі призначено на 09.12.2020 об 11:30 год, про що учасників справи повідомлено шляхом надіслання ухвал у паперовому вигляді та телефонограмою.

Ухвалою від 09.12.2020 судом постановлено:

- продовжити підготовче провадження у справі на 30 днів та відкласти підготовче засідання у справі на 13 січня 2021 року о 10:30 год.,

- задовольнити клопотання відповідача 2 - ОСОБА_1 від 11.11.2020 про витребування доказів,

- витребувати у Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (, вул. Жилянська, 32, м. Київ, 01033) оригінал Договору поруки №231219-П від 23.12.2019, укладеного між Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" та ОСОБА_1 . Витребувані докази надати суду в 10-денний строк з дня отримання даної ухвали;

- визнати обов`язковою явку у підготовче засідання гр. ОСОБА_1 з документами, що посвідчують особу.

Ухвалою суду від 16.12.2020 задоволено клопотання представника АТ "Банк Кредит Дніпро" від 15.12.2020, доручено Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська забезпечити участь представника позивача - АТ "Банк Кредит Дніпро" у підготовчому засіданні у справі №915/1257/20, яке відбудеться 13.01.2021 о 10:30 год в режимі відеоконференції.

Телефонограмою 13.01.2021 представник відповідача 2 просить суд перенести розгляд справи на іншу дату у зв`язку з неможливістю прибути у судове засідання через погодні умови.

В судовому засідання господарським судом клопотання представника відповідача 2 відхилено з огляду на його необґрунтованість, при цьому враховано сплив строку підготовчого провадження.

У підготовчому засіданні представник позивача заперечує проти задоволення клопотання відповідача 2 про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи з підстав, викладених у відповіді на відзив.

Відповідач 1 явку повноважного представника у судове засідання не забезпечив, його явку у судове засідання не було визнано обов`язковою.

Відповідач 2 - гр. ОСОБА_1 у підготовче засідання не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила, в той час як її явку у підготовче засідання, призначене на 13.01.2021, було визнано обов`язковою.

На підставі ст. 233 ГПК України, судом проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши представника позивача, суд дійшов висновку по відмову у задоволенні клопотання відповідача 2 про призначення у справі судової експертизи з наступних підстав.

Частинами 1, 2 ст.13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» встановлено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п.1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5) (далі - Науково-методичні рекомендації) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Клопотання відповідача 2 про призначення судової почеркознавчої експертизи обґрунтовано тим, що у Договорі поруки у розділі «Місцезнаходження і реквізити сторін» у графі «Поручитель» напроти прізвища ОСОБА_1 стоїть підпис, який виконаний не відповідачем, а іншою особою з наслідуванням її підпису, що може бути доведено почеркознавчою експертизою.

На спростування заперечень відповідача проти призначення в цій справі експертизи, господарський суд вважає за необхідне навести міркування такого характеру.

Другою статтею Господарського процесуального кодексу України, встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін.

Відповідно до статті 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

В рішенні Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень пункту 20 частини першої статті 106, частини першої статті 11113 Господарського процесуального кодексу України у взаємозв`язку з положеннями пунктів 2, 8 частини третьої статті 129 Конституції України, зазначено, що «Засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного частиною першою статті 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав».

Принцип рівності був неодноразово застосований ЄСПЛ і у справах щодо України. Наприклад, у справі «Надточій проти України» (Nadtochiy v.Ukraine, заява № 7460/03), рішення від 15 травня 2008 р.: 26. Суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, «Кресс проти Франції» (Kress v. France), [GC], заява № 39594/98, п. 72, ECHR 2001-VI; «Ф.С.Б. проти Італії» (F.C.B. v. Italy) від 28 серпня 1991 року, серія A № 208-B, п. 33; «Т. проти Італії» (Т. v. Italy) від 12 жовтня 1992 року, серія A № 245-C, п. 26; та «Кайя проти Австрії» (Kaya v. Austria), заява № 54698/00, п. 28, від 8 червня 2006 року).

Отже керуючись наведеним та враховуючи, що клопотання позивача про призначення судової експертизі, як витікає з його змісту, не є очевидно необґрунтованим, його подано з дотриманням положень процесуального законодавства, отже його заявлення не свідчить про намір сторони перешкоджати встановленню дійсних обставин справи, в господарського суду відсутні підстави обмежувати право сторони на доведення тих обставин справи, які вона вважає важливим для справедливого вирішення спору.

Разом з тим, як зазначено вище, ухвалою від 09.12.2020 судом було визнано обов`язковою явку у підготовче засідання гр. ОСОБА_1 з документами, що посвідчують особу.

Зазначене зобов`язання викликано необхідністю здійснення низки процесуальних дій, необхідних для забезпечення права сторони на отримання доказу у вигляді висновку експерта, зокрема, подання та особисте підтвердження вільних зразків підпису, відібрання в судовому засіданні експериментальних зразків підпису.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до положень ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є, зокрема, справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одним з основних принципів господарського судочинства, зокрема, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Керуючись даним принципом, господарський суд не може надавати необґрунтовану перевагу тій чи іншій стороні в доведенні своїх тверджень. В тому числі, допускаючи здійснення тих чи інших процесуальних дій поза межами строків, встановлених законом.

Статтею 13 ГПК України визначено принцип змагальності сторін, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною четвертою цієї норми встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Всім учасникам справи було надано можливість реалізувати свої процесуальні права, в тому числі, за рахунок продовження строку підготовчого провадження на максимально можливий термін.

Відповідач, не забезпечивши явку особи, щодо підпису якої він клопотав про призначення експертизи, не надавши належних доказів ані неможливості взяти участь в судовому засіданні цієї особи ані поважності причин неподання в судове засідання вільних зразків її підпису, несе ризик настання наслідків, пов`язаних з невчиненням цих процесуальних дій, які на думку суду полягають у відмові в задоволенні його клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

На підставі викладеного, керуючись засадами рівності учасників судового процесу перед законом і судом, розумності строків розгляду справи, суд вважає відсутніми підстави для задоволення клопотання відповідача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст. ст. 182, 220, 228, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання представника відповідача 2 - ОСОБА_1 від 11.11.2020 про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

2. Ухвалу направити на адреси сторін

3. Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано судом 18.01.2021.

Суддя В.О.Ржепецький