ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2020 Справа № 904/3637/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Кеся Н.Б. за участю секретаря судового засідання Хавіної О.С.

за позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, м.Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "МАРГАНЕЦЬКИЙ РУДОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД", м.Марганець Дніпропетровська область

про відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті порушення природоохоронного законодавства України внаслідок засмічення земельних ресурсів

Представники:

Від Позивача: Комлева Н.Р., довіреність № 43 від 21.04.2020, представник

Від Відповідача: Пащенко В.І., ордер № 1012257 від 10.08.2020, адвокат

Від Позивача: Доскач А.П., довіреність № 2 від 15.09.2020, представник

СУД ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області (далі-Позивач) 07.07.2020 року звернулася з позовом до Приватного акціонерного товариства "Марганецький рудоремонтний завод" (далі-Відповідач), в якому просить суд стягнути з Відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області збитків, заподіяних державі в результаті порушення природоохоронного законодавства України внаслідок засмічення земельних ресурсів в сумі 566678,44 грн зарахувавши кошти на наступні реквізити: номер рахунку ІВAN UA0004565, УК у м.Марганці/ОТГ Марганець/24062100, код отримувача 37857392, банк отримувача Казначейство України (адм. ел. подат.), код класифікації доходів бюджету 24062100, а також 8500,00 грн судового збору.

Позивач обґрунтовує свої вимоги порушенням Відповідачем вимог Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Закону України "Про охорону земель" , Земельного кодексу України тощо.

2. Процесуальні питання, вирішені судом

09.07.2020 ухвалою суду залишено позовну заяву без руху для усунення Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області недоліків позовної заяви.

28.07.2020 ухвалою суду у зв`язку із усуненням недоліків позовної заяви, прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрите провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 26.08.2020 о 10:30 год.

26.08.2020 ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 15.09.2020 об 09:30 год.

15.09.2020 оголошено перерву до 17.09.2020 о 10:30 год.

17.09.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 01.10.2020 о 11:30год.

В судовому засіданні 01.10.2020 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення в порядку ст. 240 ГПК України.

3. Позиції інших учасників справи

11.08.2020 Відповідач надав відзив на позовну заяву (арк.с. 67-80), в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог Позивачу та сягнути з Позивача на користь Відповідача компенсацію витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 15 000, 00 грн. Так, Відповідач зазначає, що ПАТ "Марганецький рудоремонтний завод" не належить до числа підприємств, установ і організацій, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод у зв`язку з чим він не зобов`язаний обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод. В позовній заяви не надано жодного обґрунтування в чому ж саме полягає заподіяння державі збитків фактом розміщення на території ПАТ "Марганецький рудорементний завод" у спеціально відведеному місці відходів, які за своїм класом небезпеки належать до безпечних речовин. Позивачем не було взято проб землі, не проведено експертного дослідження та не встановлено факту її забруднення, а висновки у Акті є безпідставними і необґрунтованими.

07.09.2020 Позивач подав відповідь на відзив на позовну заяву (арк.с. 191-200).

14.09.2020 Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву (арк.с. 203-206).

17.09.2020 Позивач подав клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу (арк.с. 222-225).

4. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи по суті

За результатами перевірки дотримання Приватним акціонерним товариством "Марганецький рудоремонтний завод" вимог природоохоронного законодавства в період з 16.07.2019 по 29.07.2019 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області складено Акт за результатом проведення планового (позапланового)заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №552/2-10/19 (арк.с. 13-30), в якому зазначено про повторний факт засмічення земельної ділянки, а саме: на ґрунтовій поверхні розміщено відходи утворені у процесі виробництва підприємства (шлак пічний брухт вогнетривких виробів (вогнетривка цегла), будівельні відходи). Площа земельної ділянки, що зазнала засмічення, та товщини шару відходів визначені вимірюванням. Об`єм, що спричинив засмічення, встановлено за об`ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару відходів. Нарахування збитків, зумовлених засміченням земельних ресурсів буде здійснено після отримання нормативної грошової оцінки 1 кв.м. земельної ділянки.

Також в акті перевірки та позові зазначається, що:

територія підприємства ПАТ "Марганецький рудоремонтний завод" не в повному обсязі обладнана твердим суцільним покриттям, перехват зливових вод влаштовано не в повному обсязі, очисні споруди зливових вод відсутні, заходи із запобігання забруднення водних об`єктів стічними (зливовими, сніговими) водами, що відводяться з території не запроваджені, відведення зливових стоків частково здійснюється по рельєфу місцевості, частина стоків збирається до ливневої каналізації. Контроль кількості та якості стічних вод не ведеться. Інформація та документальне підтвердження щодо подальшого відведення стоків на розгляд не надано. Промділянка розташована в зоні впливу потенційних забруднювачів навколишнього середовища (джерела викидів, руху транспорту, тощо). Моніторинг стану підземних горизонтів, та ґрунтів не ведеться. Локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом підземних горизонтів відсутні, заходи щодо запобігання забрудненню земель стічними водами. Зазначені факти свідчать про можливий негативний вплив промділянок на стан вод, заходи з охорони вод на підприємстві не вживаються, достатні заходи із запобігання забруднення водних об`єктів стічними (зливовими, сніговими) водами, що відводяться з території підприємства не запроваджені.

Відповідач відмовився від підписання акту, про що зроблено відповідну відмітку в акті.

Розрахунок розміру шкоди, зумовленої засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (арк.с. 32) зроблений Позивачем на додаток до Претензії №6-2/20 від 27.01.2020 року вих. №4-783-2-3 (арк.с. 31). В додатку до претензії інспекцією було направлено розрахунок шкоди, зумовленої засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства України від 27.01.2020.

Збитки, заподіяні державі в результаті порушення природоохоронного законодавства ПАТ "Марганецький рудоремонтний завод" (на ґрунтовій поверхні розміщено відходи утворені у процесі виробництва підприємства (шлак пічний брухт вогнетривких виробів (вогнетривка цегла), будівельні відходи)) розраховані Позивачем на підставі Методики визначення розміру шкоди, зумовленої забрудненням і засвідченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007 №149 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №422/13689 на загальну суму 566678,44 грн.

У відповідь на претензію №6-2/20 від 27.01.2020 року, Відповідач направив лист вих.№1/282 від 04.03.2020 (арк.с. 41), в якому повідомив про те, що на Акт позапланової перевірки №552/2-10/19, проведеної з 16.07.2019 по 29.07.2019, підприємством Відповідача було надано зауваження до акту перевірки Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (вих.№1/680 від 08.08.2019) (арк.с. 96-99), в якому надано відповідь на всі приписи, викладені в акті. Факт засмічення земельної ділянки підприємством Відповідача не відповідає дійсності та не підпадає під порушення Закону України "Про охорону земель" Відповідачем.

В обґрунтування позову Позивачем також надано до позову:

копію Державного акту на право постійного користування земельною ділянкою серії ЯЯ №044198, виданого рішенням сесії Марганецької міської площею 8,6869 га від 17.09.2009 (арк.с. 33) Відповідачеві на право користування земельною ділянкою за адресою: вул.Радянська, 87, 87-а, 89, м.Марганець;

копію припису від 25.01.2018 №4-617-10-3 та претензію №3/2-18 від 12.06.2018 про відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті порушення природоохоронного законодавства України внаслідок засмічення земельних ресурсів на суму 3998,96 грн (арк.с. 35-36), виданих Позивачем за результатами попередньої перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у 2018 році підприємству ПАТ "Марганецький рудоремонтний завод" та копію листа Позивача №1/305/1 від 21.02.2018 стосовно виконання припису від 25.01.2018 року №4-617-10-3, в в п.22 листа якого стосовно виконання припису від 25.01.2018 року №4-617-10-3 Відповідач зазначив: "Ліквідувати засмічення відходами. В стадії виконання.";

копію платіжного дорученням №1895 від 18.06.2018 (арк.с. 37), яким збитки за претензією №3/2-18 від 12.06.2018 в сумі 3998,96 грн сплачені Відповідачем у добровільному порядку 18.06.2018.

Відповідач просить в позові відмовити, посилаючись спочатку на те, що виявлені Позивачем відходи є безпечними, але в подальшому Відповідач відкорегував свою позицію, пояснюючи тим, що нормативні документи про безпечність відходів вже не діють, вони скасовані. Отже, підставою своїх заперечень Відповідачем висунуто недоведеність збитків як в частині обсягів відходів, так й відсутність доказів забруднення земельної ділянки, на якій виявлені спірні відходи.

.

5. Норми права та мотиви, з яких виходить господарський

суд при прийнятті рішення

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Законом України "Про відходи", Законом України "Про охорону земель", Земельним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Згідно з приписами ст. 35 Закону України Про охорону земель власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані зокрема: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку та забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.

Відповідно до ст. 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Приписами статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч.1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч.4).

Частиною першою статті 69 вказаного Закону визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Для визначення порядку розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб`єктами господарювання та фізичними особами в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 N171 затверджено Методику визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (далі Методика).

Так, при перевірці судом розрахунку розміру шкоди, зумовленої засміченням земельної ділянки, встановлено, що даний розрахунок вчинено із порушеннями та не підтверджено документально.

Зокрема, в порушення п.п. 4.14, 4.15 Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №464 від 10.09.2008 (далі Порядок №464), додатку 10 Методики до акту перевірки не додано первинних документів, які б вказували на спосіб та порядок визначення площі засмічених земельних ділянок та об`єм відходів, які знаходяться на цій площі, в акті відсутня схема розміщення відходів, площа земельної ділянки, на якій виявлено відходи, товщина шару відходів тощо.

З огляду на викладене, суд не приймає розрахунок розміру шкоди, зумовленої засміченням земельної ділянки виробничими відходами як належний доказ.

Абзацами 2 та 11 ст. 1 Закону України "Про відходи" визначено, що відходи це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; утилізація відходів - використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів.

Згідно з пунктами 3.2, 3.3 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища; факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

При цьому акт перевірки - це документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання (пункт 1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.09.2008 №464).

Проте, в акті перевірки в порушення п. 4.15 Порядку відсутні відомості, які б підтверджували висновок про розміщення виробничих відходів на відкритому ґрунті, зокрема, матеріали ґрунтових досліджень, акти відбору проб та протоколи вимірювань, а також, що таке розміщення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Також суд погоджується з аргументами Відповідача про те, що факт наявності сміття не є достатнім для того, щоб вважати землю засміченою і як наслідок виникнення обов`язку відшкодувати шкоду. Обов`язковою ознакою засмічення є таке засмічення земель, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Відтак Позивачу необхідно було встановити факт того, що засмічення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, чого останнім зроблено не було.

Зазначений висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладеною у постанові від 13.04.2018 у справі №904/6886/17.

Посилання Позивача на результати попередньої перевірки суд вважає необґрунтованим, оскільки підставою для подання позову став не факт відсутності усунення виявлених порушень, а повторний факт засмічення земельної ділянки без зазначення об`єктивних складових цього факту.

6. Висновки господарського суду за результатами вирішення спору

Враховуючи викладене, суд відмовляє у позові повністю, оскільки Позивачем належними та допустимими доказами не доведено порушення Відповідачем природоохоронного законодавства, тому підстави для покладення на нього обов`язку по відшкодуванню шкоди відсутні.

7. Щодо витрат Позивача на послуги адвоката

Статтею 123 ГПК України визначено види судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з вимогами п.п. 1-2 ст. 126 ГПК України розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Крім того, ч. 4-5 зазначеної статті передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Як свідчать матеріали справи, 16/02/2018 року між Приватним акціонерним товариством "Марганецький рудоремонтний завод" (далі-Клієнт) та ОСОБА_1 (далі-Адвокат) підписано Договір№1 про надання правової допомоги (далі-Договір №1) (арк.с. 82-86), відповідно до умов якого Адвокат зобов`язується надати послуги Клієнту щодо захисту прав та законних інтересів Клієнта в обсязі та на умовах, передбачених даним договором, в тому числі, але не виключно:

- представництво інтересів Клієнта у судах будь-якої юрисдикції першої, апеляційної та касаційної інстанції, в тому числі, Верховному Суді, Конституційному Суді України;

- представництво інтересів Клієнта у органах Національної поліції України;

- представництво інтересів Клієнта у органах прокуратури;

- представництво інтересів Клієнта у органах Служби безпеки України;

- представництво інтересів Клієнта у органах Національного антикорупційного бюро України;

- представництво інтересів Клієнта у органах Національного агентства з питань запобігання корупції;

- представництво інтересів Клієнта у органах Державного бюро розслідувань;

- представництво інтересів Клієнта у органах Міністерства надзвичайних ситуацій України;

- представництво інтересів Клієнта у органах фіскальної служби;

- представництво інтересів Клієнта у органах виконавчої служби;

- представництво інтересів Клієнта у органах пенітенціарної служби України;

- представництво інтересів Клієнта у відділах державної реєстрації актів цивільного стану;

- представництво інтересів Клієнта у територіальних сервісних центрах МВС та Департаменті інформаційних технологій МВС;

- будь-яких інших підприємствах, установах, організаціях, будь-якої форми власності (п. 2.1. Договору №1).

За цим Договором Адвокат зобов`язується надати Послуги Клієнту в межах будь-якого кримінального провадження з правами, визначеними для заявника, потерпілого, цивільного позивача та відповідача, підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, третьої особи, на майно якої накладено арешт та ін (п. 2.2. Договору №1).

Отримання винагороди Адвокатом за надання правової допомоги відбувається у формі гонорару (п.3.1. Договору №1).

Відповідно до п. 8.2 Договору №1 даний договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє протягом року, тобто до 15.02.2019 року включно, але, в будь-якому випадку, до повного виконання.

Додатковими угодами №1 від 25.01.2019 та №2 від 14.02.2020 сторони погодили строк дії Основного договору, який визначений у п. 8.2 основного договору, до 15.02.2021 року включно.

Також сторони, керуючись п. 8.3 основного договору, погодили тарифи на 2020 рік за надання юридичних послуг Адвокатом у наступному розмірі:

вартість 1 год. робіт по складанню процесуальних документів, аналізу документів чи проблемного питання, участі у судовому засіданні - 1500,00 грн;

вартість 1 год. робіт по направленню кореспонденції, ознайомленням з матеріалами справи - 500,00 грн;

вартість послуг щодо виїзного засідання за межі м.Дніпра за день роботи - 7000,00 грн.

Так, на підтвердження факту та обсягів наданих послуг, Відповідач подав рахунок №1 від 30.07.2020 року, платіжне доручення №2617 від 30.07.2020 на суму 15000,00грн та банківську виписку за 30.07.2020 (арк.с. 91-93).

Статус адвоката Пащенко В.І. підтверджується Ордером на надання правничої (правової) допомоги серія АЕ№1012257 від 10.08.2020 (арк.с. 81 ) та копією свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серія ДП №3200 (арк.с. 89).

За таких обставин, оцінюючи витрати Відповідача з урахуванням всіх аспектів і складності цієї справи, заперечення Позивача проти відшкодування витрат на правову допомогу, суд дійшов висновку про те, що справедливим та співрозмірним є покладення суми витрат Приватного акціонерного товариства "Марганецький рудоремонтний завод" на правничу допомогу частково на суму 10000,00 грн, оскільки ця сума є співмірною із складністю справи та необхідністю витрачання адвокатом певного часу для надання правничої допомоги. Так, під судового розгляду справи для суду стало очевидним, що деякий час адвокатом був витрачений зайво на правову позицію щодо тверджень про безпечність відходів та відсутності порушень положень водного законодавства, від якої в подальшому під час судового розгляду справи адвокат відмовився як помилкової. Отже, виходячи з критерію необхідності витрат на правничу допомогу, суд покладає на Позивача таку суму цих витрат, на яку ця правнича допомога була ефективною і оптимальною.

Судові витрати Позивача щодо сплати судового збору покладаються на нього на підставі ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Марганецький рудоремонтний завод" відмовити.

Понесені Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області судові витрати покласти на Позивача.

Стягнути з Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, 69, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Марганецький рудоремонтний завод" (53401, Дніпропетровська область, м. Марганець, вул. Єдності, 162, ) 10000,00 (десять тисяч грн 00 коп) грн витрат на правничу допомогу.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 12.10.2020

Суддя Н.Б. Кеся