РІШЕННЯ

14 грудня 2020 року м. ТернопільСправа № 921/65/20

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Боровця Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Сиротюк К.В.

Розглянув справу в порядку загального позовного провадження

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до відповідача Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" (вул. Князя Володимира Великого, 29, м.Чортків, Тернопільська область)

про визнання недійсним рішення Спостережної ради від 27.01.2017 (з врахуванням заяви про зміну підстав позову).

За участю учасників судового процесу:

від позивача: Степанов В.В. - адвокат,

від відповідача: Сеньків П.П. - керівник.

Судові процедури.

Судом, учасникам судового процесу, роз`яснено форму і стадії судового провадження, що здійснюється у межах даної справи згідно до вимог ГПК України.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд", відповідно до вимог статей 8, 222 Господарського процесуального кодексу України.

Заяв про відвід (самовідвід) судді та секретаря судового засідання з підстав, визначених ст. ст. 35-37 ГПК України не надходило.

Суть справи.

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Тернопільської області з позовом до відповідача Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсним рішення Спостережної ради від 27.01.2017.

Відкриття провадження у справі.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 27.01.2020, для розгляду справи №921/65/20 визначено суддю Боровця Я.Я.

Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 29.01.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, на підставі частини 1 статті 174 ГПК України, для надання можливості позивачу усунути недоліки позовної заяви.

05.03.2020 на адресу Господарського суду Тернопільської області надійшла заява б/н від 02.03.2020 (вх. №1637) ОСОБА_1 , зі змісту якої вбачається, що позивачем усунуто недоліки позовної заяви, які визначено в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 29.01.2020.

Ухвалою суду від 17.03.2020 відкрито провадження у справі №921/65/20 за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 14.04.2020.

Розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Підготовче провадження.

Підготовче засідання вперше призначене на 14.04.2020.

Ухвалами суду від 15.04.2020, від 07.05.2020, від 28.05.2020 та від 15.10.2020 підготовче засідання відкладалося відповідно на 07.05.2020, на 28.05.2020, на 23.06.2020 та на 05.11.2020 з підстав, викладених в них.

Відповідно до частини 4 статті 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Протокольними ухвалами суду від 23.06.2020, від 14.09.2020 та від 29.09.2020 підготовче засідання відкладалися відповідно на 21.07.2020, на 29.09.2020 та на 15.10.2020 з підстав, викладених в них.

У підготовчому засіданні 21.07.2020 оголошувалась перерва до 14.09.2020, про що відображено в протоколі судового засідання.

Згідно статті 177 ГПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ухвалою суду від 21.07.2020 продовжено строк підготовчого провадження у справі №921/65/20 на 30 днів .

Пунктом 3 частини 2 статті 185 ГПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 05.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу №921/65/20 до судового розгляду по суті на 19.11.2020.

Розгляд справи по суті.

У судовому засіданні - 19.11.2020 розпочато розгляд справи по суті.

У судових засіданнях 19.11.2020 та 07.12.2020 оголошувались перерви відповідно до 07.12.2020ита до 14.12.2020, про що відображено в протоколах судових засіданнях.

При розгляді справи по суті, суд з`ясував обставини справи, дослідив докази у справі, заслухав обґрунтування позовних вимог представника позивача, його вступне та заключне слово та заперечення на позов представника відповідача, його вступне та заключне слово.

У судовому засіданні 14.12.2020, після з`ясування обставин справи та дослідження доказів у справі, суд, після виходу із нарадчої кімнати, оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Слід зазначити, що розгляд справи №921/65/20 здійснювався із врахуванням строків карантину, запровадженого в Україні через спалах гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", загальнонаціональний карантин запроваджений з 12.03.2020 до 03.04.2020, який продовжено до 31.12.2020 (востаннє).

При цьому Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" було внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

У подальшому, на підставі Закону України №731-IХ від 18.06.2020, п. 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України викладено в такій редакції: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У відповідності до вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

З врахуванням карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) строк розгляду даної справи судом продовжено з урахуванням розумності тривалості розгляду справи по суті.

При цьому, суд, враховує приписи статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України, за якими своєчасний розгляд справи є одним із завдань судочинства, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права кожного на справедливий розгляд справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд, керуючись засадами рівності учасників судового процесу перед законом і судом, розумності строків розгляду справи, вважає що є усі підстави завершити розгляд у справі № 921/65/20 та прийняти у ній рішення, і що таке не порушить будь - яких прав жодного із учасників у справі.

Інші процесуальні дії.

14.09.2020 позивачем через канцелярію Господарського суду Тернопільської області подано заяву про зміну підстав позову (вх. №6243).

Розглянувши заяву, суд встановив наступне:

Відповідно до частини 3 статті 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, яка кореспондує зі способами захисту права, визначеними, зокрема, ст. 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Як визначено пунктом 1 частини 1 статті 177 ГПК України, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу є одним з завдань підготовчого провадження.

Отже, суд вважає, що заява позивача про зміну підстав позову та враховуючи, що остання відповідає вимогам чинного процесуального законодавства, подана до закінчення підготовчого засідання , а тому приймає її до розгляду як таку, що відповідає вимогам ч.3 ст. 46 ГПК України.

Аргументи сторін

Правова позиція позивача.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" приймаючи рішення Спостережної ради від 27.01.2017 порушено права ОСОБА_1 як акціонера Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" .

Зокрема зазначає, що відповідно до п. 9.1. Статуту Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", Спостережна рада є органом ВАТ "Чортківський завод "Агромаш". Пунктом 9.9. Статуту визначено, що члени спостережної ради є посадовими особами та п.9.10. Статуту зазначено, що спостережна рада у своїй роботі керується положенням про неї.

Згідно п. 1.1. Положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" спостережна рада є органом управління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

А тому рішення спостережної ради як органу управління відповідача, що складається із його посадових осіб підлягають оскарженню відповідно до статті 55 Конституції України.

Позивачка зазначає, що такий орган як Спостережна рада товариства усунений як обов`язковий орган акціонерного товариства і усунений він ще з 22.06.2007, а саме з дня набрання чинності у новій редакції ст. 46 Закону України "Про господарські товариства", редакцією якої такий орган як Спостережна рада вже не визначається як законодавчо встановлений орган товариства. Такі зміни були внесені Законом України від 27.04.2007 "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України в зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України", і цей закон набрав чинності 22.06.2007.

Виходячи з цього, з 22.06.2007 такий орган як Спостережна рада вже був усунений і Законом України "Про господарські товариства". Оскільки відповідно до пп.27 п.6 розділу І Закону України №997-Vвід 27.04.2007 "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України" внесено зміни до Закону України "Про господарські товариства", де прямо вказано, що у тексті Закону України "Про господарські товариства" слова "рада товариства (Спостережна рада), рада акціонерного товариства (Спостережна рада)" у всіх відмінках замінити відповідно словами "Наглядова рада товариства", "Наглядова рада акціонерного товариства".

Більше того, відповідно до Розділу III Прикінцеві положення цього Закону №997-V юридичні особи, які створено до набрання чинності цього Закону зобов`язані протягом року з дня набрання чинності цим законом привести свої статути у відповідність з цим Законом. До приведення статутів у відповідність з цим Законом юридичні особи керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому закону.

Таким чином, з 22.06.2007 відповідач не мав права керуватися своїм Статутом в тій його частині, що стосувалася Спостережної ради, оскільки вона вже суперечила Закону. Більше того Спостережна рада вже не наділялася законом повноваженнями скликати збори товариства (відповідача) та затверджувати інші документи, комісії, бюлетні та решту документів, необхідних для прийняття рішень зборами та з організаційних питань їх проведень.

Статутом (п. 9.2.) та Положенням про Спостережну раду ( п. 2.1.) відповідача встановлено, що члени Спостережної Ради обираються на 2 роки і не передбачено можливості виконання ними своїх обов`язків після спливу цього строку з чого слідує, що виходячи з принципу верховенства права повноваження Спостережної Ради є нелегітимними після закінчення строку повноважень її членів. Члени Спостережної Ради були обрані ще 23.01.2004, а отже строк їх повноважень сплив ще 23.01.2006.

Більше того згідно статуту товариства (п. 9.2.) Спостережна рада складається з акціонерів товариства або їх представників, однак станом на час прийняття оскаржуваного рішення 4 члени Спостережної ради, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не були акціонерами, а тому не було кворуму для їх засідання відповідно до п. 9.8 Статуту та положення .

Таким чином Спостережна рада прийняла рішення з перевищенням своїх повноважень, адже Закон України "Про акціонерні товариства" не передбачено право спостережної ради приймати рішення про скликання зборів акціонерів та затверджувати (приймати інші рішення) з процедурних питань проведення зборів (затверджувати бюлетені для голосування, визначати порядок денний зборів, затверджувати проєкти рішень зборів, призначати реєстраційну комісію, визначати дати складання переліків акціонерів, тощо належить до виключної компетенції Наглядової ради, а не Спостережної ради.

Повноваження визначені законом віднесені виключно та в загальному Наглядовій раді не можуть ототожнюватися із Спостережною радою відповідача.

Крім цього, слід наголосити, що відповідно до ст. 53 Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада мала бути обрана шляхом кумулятивного голосування, тобто орган, який мав би повноваження скликати збори мав би обиратися шляхом кумулятивного голосування, а Спостережна рада в свою чергу не була обрана на той час (не переобиралася та не обиралася шляхом кумулятивного голосування), то це додатково підтверджує нелегітимність та відсутність повноважень Спостережної ради на скликання зборів товариства (відповідача) і затвердження відповідних комісій та документів з процедурних питань проведення зборів та організації їх проведення. Наглядова рада як було вказано вище у відповідача також не обиралася.

З рішенням прийнятим на засіданні 27.01.2017 Спостережної ради позивачка не погоджується і просить суд визнати недійсним, оскільки Спостережна рада прийняла рішення з перевищенням своїх повноважень (повноважень, які не входять до компетенції Спостережної ради).

Також стверджує, що Спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 27.01.2017 незаконно затвердила бюлетені для голосування на порядку денному загальних зборів акціонерів від 31.01.2017, а саме №31 та №32, порушуючи частину 9 статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства".

У судовому засіданні представником позивача підтримано позовні вимоги в повному обсязі, просить суд позов задоволити.

Заперечення відповідача.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо позову заперечує з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (вх. №2404 від 03.04.2020), просить суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідь на відзив.

30.06.2020 позивачем подано до суду відповідь на відзив (вх. № 4121).

Фактичні обставини, встановлені судом.

ОСОБА_1 є акціонером Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відкрите акціонерне товариство "Агромаш" є юридичною особою, має самостійний баланс, власні основні і оборотні кошти, розрахунковий та валютний рахунки в банківських установах, круглу печатку і штампи зі своєю назвою, фірмовий знак ( п.3.1. Статуту).

Статут відкритого акціонерного товариства "Агромаш" затверджений рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Агромаш" від 03.04.1998 (протокол № 1 від 03.04.1998) та 08.04.1998 зареєстрований розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації за № 135.

23.01.2004 відбулись загальні збори акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які оформлені протоколом зборів № 1.

На вказаних зборах з четвертого питання порядку денного було прийнято рішення затвердити Спостережну раду ВАТ в такому складі:

ОСОБА_5

ОСОБА_7

ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4

При цьому із змісту вказаного протоколу з питань четвертого порядку денного вказані особи були обрані у склад Спостережної ради ВАТ, за пропозицією акціонера ОСОБА_6 , саме як акціонери ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

23.12.2016 відбулося засідання правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", на якому вирішили звернутися до Спостережної ради заводу з пропозицією винести рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерів 31.01.2017; затвердити проект порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів і передати на розгляд Спостережної ради; підготувати проекти рішень позачергових загальних зборів акціонерів, яке оформлено протоколом.

26.12.2016 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", на якому розглянуто ряд питань, яке оформлено відповідним протоколом.

На вказаному засіданні, Спостережною радою затверджено проекти рішень з питань порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" призначених на 31 січня 2017 року, що відбудуться о 12:00 год., про що свідчить Додаток до протоколу від 26.12.2016.

27.01.2017 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", яке оформлено протоколом, на якому прийнято рішення затвердити текст та форми бюлетенів для голосування 10 в новій редакції та бюлетені 11 і 12 для кумулятивного голосування і бюлетені 31 та 32.

Бюлетень №10 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання голови правління Товариства".

Бюлетень №11 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання членів наглядової (спостережної ) ради Товариства".

Бюлетень №12 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства".

Бюлетень №31 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №11 "Про обрання членів наглядової (спостережної ) ради Товариства", проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної ради та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Бюлетень №32 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №12 "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства", проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної ради та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Також, 31 січня 2017 року відбулися позачергові загальні збори акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які оформлені відповідним протоколом та на яких прийнято ряд рішень, в тому числі:

- по 11 питанню порядку денного: "Про обрання членів наглядової ради Товариства"; голосування проводилося бюлетенем №31, рішення прийнято;

- по 12 питанню порядку денного: "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства"; голосування проводилося бюлетенем №32, рішення прийнято.

Позивач вважає, що рішення прийнятті Спостережною радою 27.01.2017, зокрема затвердження бюлетенів №31 та №32 є неправомірними, а відповідачем порушено Закон України "Про акціонерні товариства".

Дані обставини стали підставою для звернення позивача з даним позовом до суду за захистом свого порушеного права.

Зміст спірних правовідносин, які склались між сторонами.

Оцінивши подані позивачем обґрунтування позовних вимог, пояснення та докази, заперечення відповідача, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини між сторонами виникли з корпоративних відносин та пов`язані із оспоренням позивачем легітимності засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 27.01.2017 та рішень прийнятих на цьому засіданні.

Зокрема, позивач як акціонер ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" не визнає права існування та діяльності у ВАТ такого органу як Спостережна рада, яка, на його думку, після змін у законодавстві може функціонувати і приймати рішення виключно як Наглядова Рада.

Також, позивачка не визнає права окремих членів Спостережної ради ВАТ бути такими в силу втрати ними із спливом часу статусу акціонерів ВАТ.

Крім того, позивачка вважає, що рішення, прийнятті Спостережною радою 27.01.2017, прийнято не в інтересах Товариства.

У свою чергу, відповідач вважає, що склад спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 27.01.2017 так як він не переобирався зборами акціонерів ВАТ як цього вимагає закон і Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

А рішення приймала не Наглядова рада, а Спостережна в силу того, що Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" не був приведений у відповідність до вимог зміненого законодавства, по причині блокування вирішення цього питання з боку групи акціонерів, у яку входить і позивачка, тоді як вирішення питання потребує ѕ голосів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

Таким чином, на думку відповідача, спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" приймаючи рішення, оформлені протоколом від 27.01.2017 діяла в межах повноважень наданих Статутом Товариства та відповідно до вимог чинного законодавства.

Норми права, які застосував суд.

Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В силу приписів статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Володіння корпоративними правами не вважається підприємництвом. Законом можуть бути встановлені обмеження певним особам щодо володіння корпоративними правами та/або їх здійснення.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про акціонерні товариства", корпоративні права - це сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають із права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до Закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

У відповідності до статті 88 Господарського кодексу України, статті 116 Цивільного кодексу України, статті 25 Закону України "Про акціонерні товариства" учасник господарського товариства має право брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах.

Управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства (стаття 89 Господарського кодексу України).

Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом (стаття 97 Цивільного кодексу України).

Згідно із статті 159 Цивільного кодексу України, статті 32 Закону України "Про акціонерні товариства" вищим органом акціонерного товариства є загальні збори акціонерів. У загальних зборах мають право брати участь усі його акціонери незалежно від кількості і виду акцій, що їм належать. Порядок скликання і проведення загальних зборів, а також умови скликання і проведення позачергових зборів та повідомлення акціонерів встановлюються статутом товариства і законом.

Як визначено статтею 116 Цивільного кодексу України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом:

1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом;

2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди);

3) вийти у встановленому порядку з товариства;

4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом;

5) одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом.

Учасники господарського товариства можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом.

Відповідно до статті 89 Господарського кодексу України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства. Посадовими особами товариства визнаються голова та члени виконавчого органу, голова ревізійної комісії (ревізор), а у разі створення ради товариства (спостережної ради) - голова і члени цієї ради.

Статтею 160 Цивільного кодексу України передбачено, що в акціонерному товаристві може бути створена Наглядова рада акціонерного товариства, яка здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

При цьому суд враховує, що станом на момент, виникнення спірних правовідносин та на розгляду даного спору, діяльність акціонерних товариств регламентується також і Законом України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України "Про акціонерні товариства", що набрав чинності 30.04.2009, статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно частин першої та другої Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" цей Закон набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім другого речення частини другої статті 20, яке набирає чинності через два роки після опублікування цього Закону. Норми статей 1-49 Закону України "Про акціонерні товариства" втрачають чинність через два роки з дня набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства".

Дія статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" протягом двох років відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" надає цим нормам статусу складової положень Закону України "Про акціонерні товариства"

Таким чином, до акціонерних товариств, створених до набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства", застосовуються положення статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" до втрати ними чинності або до моменту приведення статутів акціонерних товариств у відповідність до Закону України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до роз`яснення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.05.2011 №7 "Щодо порядку застосування окремих положень Закону України "Про акціонерні товариства" у зв`язку з втратою чинності статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" у частині, що стосується акціонерних товариств" всі акціонерні товариства, створені до набрання чинності Закону України "Про акціонерні товариства", та які в термін до 30.04.2011 не привели свою діяльність у відповідність з Законом (тобто не зареєстрували в установленому порядку зміни до статуту), мають у своїй діяльності з 01.05.2011 року керуватись положеннями Закону України "Про акціонерні товариства", а також положеннями статуту та внутрішніми положеннями акціонерних товариств у частині, що не суперечить положенням Закону.

Із змісту статті 32 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 27.01.2017) які в редакції на час вирішення спору не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону (п. 17 обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради; п. 18 прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом);

Відповідно до статті 51 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 27.01.2017) наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

В акціонерних товариствах з кількістю акціонерів - власників простих акцій 10 осіб і більше створення наглядової ради є обов`язковим. У товаристві з кількістю акціонерів - власників простих акцій 9 осіб і менше у разі відсутності наглядової ради її повноваження здійснюються загальними зборами.

У такому разі передбачені цим Законом повноваження наглядової ради з підготовки та проведення загальних зборів здійснюються виконавчим органом, якщо інше не встановлено статутом акціонерного товариства.

Порядок роботи членів наглядової ради та виплати їм винагороди визначається цим Законом, статутом товариства, положенням про наглядову раду акціонерного товариства, а також цивільно-правовим чи трудовим договором (контрактом), що укладається з членом наглядової ради. Такий договір або контракт від імені товариства підписується головою виконавчого органу чи іншою уповноваженою загальними зборами особою на умовах, затверджених рішенням загальних зборів. У разі укладення з членом наглядової ради товариства цивільно-правового договору такий договір може бути оплатним або безоплатним.

Член наглядової ради повинен виконувати свої обов`язки особисто і не може передавати власні повноваження іншій особі, крім члена наглядової ради - юридичної особи - акціонера.

Члени наглядової ради мають право на оплату своєї діяльності за рахунок товариства. Визначення умов оплати покладається на загальні збори за затвердженим зборами кошторисом.

Відповідно до частини 1 статті 51 Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, здійснює управління акціонерним товариством, а також контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Із змісту статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 27.01.2017) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, та/або з числа юридичних осіб - акціонерів. Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства. Обрання членів наглядової ради публічного акціонерного товариства здійснюється виключно шляхом кумулятивного голосування. Одна й та сама особа може обиратися до складу наглядової ради неодноразово. Кількісний склад наглядової ради встановлюється загальними зборами.

Згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки. Статутом приватного акціонерного товариства може бути передбачено інший строк повноважень наглядової ради, але такий строк не може перевищувати три роки. Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів. Особи, обрані членами наглядової ради, можуть переобиратися необмежену кількість разів. Членом наглядової ради акціонерного товариства може бути лише фізична особа. Член наглядової ради не може бути одночасно членом виконавчого органу та/або членом ревізійної комісії (ревізором) цього товариства. До складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси (далі - представники акціонерів), та/або незалежні директори. Кількісний склад наглядової ради встановлюється статутом акціонерного товариства. Мінімальна кількість членів наглядової ради публічного акціонерного товариства не може бути меншою ніж 5 осіб. Якщо кількість членів наглядової ради, повноваження яких дійсні, становить менше половини її кількісного складу, обраного відповідно до вимог закону загальними зборами акціонерного товариства, товариство протягом трьох місяців має скликати позачергові загальні збори для обрання решти членів наглядової ради, а в разі обрання членів наглядової ради шляхом кумулятивного голосування - для обрання всього складу наглядової ради акціонерного товариства.

Статтею 55 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин визначено, що засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал. Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу, якщо для прийняття рішення статутом акціонерного товариства не встановлюється більша кількість голосів. На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

У відповідності до статті 55 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал. Засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу, якщо для прийняття рішення статутом акціонерного товариства не встановлюється більша кількість голосів. На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Із змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на момент виникнення спірних правовідносин загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів. Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

Відповідно до статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються: 1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", затверджено рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998, які оформлені протоколом №1, зареєстровано розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації від 08 квітня 1998 року. Змін до вказаного статуту ВАТ не вносилось в силу чого і на момент виникнення спірних правовідносин і на даний час діє первинно затверджена і зареєстрована його редакція.

Компетенція Спостережної ради визначена у 9 розділі Статуту ВАТ.

Відповідно до п. 9.1. Статуту спостережна рада є органом ВАТ, яка з метою захисту інтересів акціонерів здійснює контроль за правлінням ВАТ.

Згідно до п. 9.2. Статуту спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

За змістом п. 9.3. Статуту персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів ВАТ.

Відповідно до п. 9.8. Статуту засідання спостережної ради проводяться не рідше 1 разу на квартал і визнаються правомочними, якщо на них присутні 2/3 її членів. Рішення спостережної ради приймаються більшістю голосів. У разі розподілу голосів порівну голос голови спостережної ради є вирішальним. Позачергове засідання спостережної ради скликається на вимогу голови спостережної ради, будь -кого з її членів, правління або ревізійної комісії ВАТ.

Згідно до п. 9.9. Статуту члени спостережної ради є посадовими особами ВАТ і несуть відповідальність в межах своїх повноважень.

Положення про спостережну раду ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

Загальними зборами акціонерів товариства 03.04.1998 (протокол № 1) затверджено Положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до п. 1.1. Положення про спостережну раду спостережна рада є органом управління ВАТ, що здійснює контроль за діяльністю правління ВАТ.

Згідно п. 2.1. Положення спостережна рада ВАТ обирається загальними зборами акціонерів з числа акціонерів у кількості 5 осіб строком на 2 роки.

Із змісту п. 2.5. Положення член спостережної ради ВАТ може бути відкликаний до закінчення строку повноважень спостережної ради ВАТ за наявності достатніх на це підстав. Рішення про дострокове відкликання члена спостережної ради ВАТ приймають загальні збори акціонерів.

Відповідно до п. 4.11. Положення спостережна рада ВАТ є правочинною приймати рішення, якщо на засіданні присутні 4 члени Ради.

Положення про ревізійну комісію ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

Загальними зборами акціонерів товариства 03.04.1998 (протокол № 1) затверджено Положення про ревізійну комісію Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до п. 1.1. Положення про ревізійну комісію, ревізійна комісія є органом, який здійснює контроль за фінансово - господарською діяльністю ВАТ.

Пунктом 2.1 Положення про ревізійну комісію, ревізійна комісія ВАТ обирається загальними зборами акціонерів у кількості 3 осіб строком на 2 роки з числа акціонерів, що не є членами спостережної ради управління ВАТ і не посідають інших керівних посад ВАТ.

Згідно частини 4, 7 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

Із змісту статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до статті 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

При цьому суд враховує такі висновки Верховного Суду з даного питання.

- Рішення наглядової ради акціонерного товариства визнається недійсним у зв`язку з порушенням процедури скликання її засідання. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 червня 2018 року у справі № 910/19433/17.

- Рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред`явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29 травня 2018 року у справі № 920/432/17.

- З аналізу дефініцій, що містяться у Цивільному кодексі України, Законі України "Про акціонерні товариства", Законі України "Про господарські товариства" (в редакціях до 27.04.2007 та після цієї дати), а також у статуті товариства, терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства. Попри те, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління, це не свідчить про відсутність у відповідача зазначеного органу управління. Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі № 921/346/16-г/14.

І змісту п. 2.31. Постанови Пленуму ВГСУ від 25.02.2016 № 4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" господарським судам під час вирішення спорів про визнання недійсними рішень наглядової ради АТ слід виходити з того, що до порядку скликання засідань наглядової ради АТ не можуть бути застосовані за аналогією норми, які визначають порядок скликання загальних зборів.

Загальні збори АТ мають право самостійно визначати у статуті кількість членів наглядової ради для визнання її засідань правомочними, а тому положення частини восьмої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо встановлення кількісного складу наглядової ради застосовуються у разі, якщо статутом не визначено більшої від половини складу кількості членів наглядової ради, необхідної для визнання її засідань правомочними.

Підставами визнання недійсними рішень наглядової ради можуть бути такі порушення порядку скликання та проведення засідання ради, які мали наслідком неправомочність засідання наглядової ради.

Згідно до п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року зазначено, що повноваження посадових осіб господарського товариства (до яких за установчими документами відповідача належать, поряд із іншими, голова та члени Спостережної ради) припиняються їх переобранням.

Відповідно до п. 10 постанови пленуму ВСУ від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" рішення загальних зборів та інших органів управління господарського товариства, що за своєю правовою природою є актами, дійсні, якщо у судовому порядку не буде встановлено інше.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Мотивована оцінка судом.

Всебічно та повно з`ясувавши обставини та матеріали справи, оцінивши у сукупності усі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини між сторонами виникли з корпоративних відносин та пов`язані із оспоренням позивачем легітимності засідання спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 27.01.2017 та рішення прийняте на цьому засіданні.

Як слідує із матеріалів справи, 27.01.2017 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", яке оформлено протоколом, на якому прийнято рішення затвердити текст та форми бюлетенів для голосування 10 в новій редакції та бюлетені 11 і 12 для кумулятивного голосування і бюлетені 31 та 32.

Бюлетень №10 для голосування на позачергових загальних зборах затвердити текст та форми бюлетенів для голосування 10 в новій редакції та бюлетені 11 і 12 для кумулятивного голосування і бюлетені 31 та 32.

Бюлетень №10 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання голови правління Товариства".

Бюлетень №11 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання членів наглядової (спостережної ) ради Товариства".

Бюлетень №12 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства".

Бюлетень №31 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №11 "Про обрання членів наглядової (спостережної ) ради Товариства", проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної рати та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Бюлетень №32 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №12 "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства», проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної рати та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Так, 31 січня 2017 року відбулися позачергові загальні збори акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які оформлені відповідним протоколом та на яких прийнято ряд рішень, в тому числі:

- по 11 питанню порядку денного: "Про обрання членів наглядової ради Товариства"; голосування проводилося бюлетенем №31, рішення прийнято;

- по 12 питанню порядку денного: "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства"; голосування проводилося бюлетенем №32, рішення прийнято.

Проте, позивач стверджує, що бюлетені №31 та №32 затвердженні незаконно.

Відповідно до статті 89 Господарського кодексу України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства. Посадовими особами товариства визнаються голова та члени виконавчого органу, голова ревізійної комісії (ревізор), а у разі створення ради товариства (спостережної ради) - голова і члени цієї ради.

Статтею 160 Цивільного кодексу України передбачено, що в акціонерному товаристві може бути створена наглядова рада акціонерного товариства, яка здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства. Випадки обов`язкового створення в акціонерному товаристві наглядової ради встановлюються законом.

Отже, діяльність акціонерних товариств регламентується Законом України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до статті 51 Закону України "Про акціонерні товариства" в акціонерних товариствах з кількістю акціонерів власників простих акцій 10 осіб і більше створення наглядової ради є обов`язковим.

Згідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України "Про акціонерні товариства", що набрав чинності 30.04.2009, статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом.

Частинами 1 та 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" зазначено, що цей Закон набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування, крім другого речення частини другої статті 20, яке набирає чинності через два роки після опублікування цього Закону. Норми статей 1-49 Закону України "Про акціонерні товариства" втрачають чинність через два роки з дня набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства".

Дія статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" протягом двох років відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про акціонерні товариства" надає цим нормам статусу складової положень Закону України "Про акціонерні товариства".

Таким чином, до акціонерних товариств, створених до набрання чинності Законом України "Про акціонерні товариства", застосовуються положення статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" до втрати ними чинності або до моменту приведення статутів акціонерних товариств у відповідність до Закону України "Про акціонерні товариства".

Судом встановлено, що ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" не привело свій Статут у відповідність до вимог Закону України "Про акціонерні товариства", отже, діє Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998.

Із аналізу змісту роз`яснення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.05.2011 №7 "Щодо порядку застосування окремих положень Закону України "Про акціонерні товариства" у зв`язку з втратою чинності статей 1-49 Закону України "Про господарські товариства" у частині, що стосується акціонерних товариств" всі акціонерні товариства, створені до набрання чинності Закону України "Про акціонерні товариства", та які в термін до 30.04.2011 не привели свою діяльність у відповідність з Законом (тобто не зареєстрували в установленому порядку зміни до статуту), мають у своїй діяльності з 01.05.2011 керуватись положеннями Закону України "Про акціонерні товариства", а також положеннями статуту та внутрішніми положеннями акціонерних товариств у частині, що не суперечить положенням Закону.

Судом при вирішенні спору застосовуються положення Закону України "Про акціонерні товариства", а також ті положення статуту, що не суперечать даному нормативно-правовому акту.

Згідно з п. 8.1 Статуту відповідача органами управління та контролю ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" є: загальні збори акціонерів, спостережна рада, правління та ревізійна комісія.

Відповідно до пп.9.1, 9.2, 9.3 Статуту спостережна рада є органом товариства, який з метою захисту акціонерів здійснює контроль за діяльністю правління. Спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів чи уповноважених представників акціонерів строком на 2 роки. Персональний склад спостережної ради та зміни у ньому затверджуються загальними зборами акціонерів.

З аналізу дефініцій, що містяться у Цивільному кодексі України, Законі України "Про акціонерні товариства", Законі України "Про господарські товариства" (в редакціях до 27.04.2007 та після цієї дати), а також у статуті товариства, терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

Попри те, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління, це не свідчить про відсутність у відповідача зазначеного органу управління.

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права, які суд, керуючись статтями 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" та 236 ГПК України, враховував при прийнятті рішення у даній справі, викладені і у Постанові Верховного Суду від 31.07.2019 справа № 921/346/16-г/14.

Щодо повноважень Спостережної ради та Ревізійної комісії, які на думку позивача є нелегітимні після закінчення строку, так як члени Спостережної ради та Ревізійної комісії були обрані 23.01.2004 на два роки.

Статут ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" затверджено рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998, які оформлені протоколом №1, зареєстровано розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації від 08 квітня 1998 року.

Відповідно до п. 9.1. Статуту спостережна рада є органом ВАТ, яка з метою захисту інтересів акціонерів здійснює контроль за правлінням ВАТ.

Згідно до п. 9.2. Статуту спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

За змістом п. 9.3. Статуту персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів ВАТ.

Відповідно до п. 9.8. Статуту засідання спостережної ради проводяться не рідше 1 разу на квартал і визнаються правомочними, якщо на них присутні 2/3 її членів.

Загальними зборами акціонерів товариства 03.04.1998 (протокол № 1) затверджено Положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до п. 1.1. Положення про спостережну раду спостережна рада є органом управління ВАТ, що здійснює контроль за діяльністю правління ВАТ.

Згідно п. 2.1. Положення спостережна рада ВАТ обирається загальними зборами акціонерів з числа акціонерів у кількості 5 осіб строком на 2 роки.

Із змісту п. 2.5. Положення член спостережної ради ВАТ може бути відкликаний до закінчення строку повноважень спостережної ради ВАТ за наявності достатніх на це підстав. Рішення про дострокове відкликання члена спостережної ради ВАТ приймають загальні збори акціонерів.

Відповідно до п. 4.11. Положення спостережна рада ВАТ є правочинною приймати рішення, якщо на засіданні присутні 4 члени Ради.

Так, 23.01.2004 відбулись загальні збори акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які оформлені протоколом зборів № 1 та на яких було прийнято рішення затвердити Спостережну раду ВАТ в такому складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Також, загальними зборами акціонерів товариства 03.04.1998 (протокол № 1) затверджено Положення про ревізійну комісію Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до п. 1.1. Положення про ревізійну комісію, ревізійна комісія є органом, який здійснює контроль за фінансово - господарською діяльністю ВАТ.

Пунктом 2.1 Положення про ревізійну комісію, ревізійна комісія ВАТ обирається загальними зборами акціонерів у кількості 3 осіб строком на 2 роки з числа акціонерів, що не є членами спостережної ради управління ВАТ і не посідають інших керівних посад ВАТ.

Отже, суд зазначає, що законодавство, яке регламентує спірні правовідносини не містило і не містить імперативних вказівок на те, що повноваження членів Наглядової ради припиняються з моменту закінчення строку, на який вони обирались загальними зборами акціонерів.

Суд враховує, що згідно із законом та внутрішніми установчими документами відповідача, Спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" наділена як контрольними функціями по відношенню до правління акціонерного товариства так і представницькими - щодо інтересів акціонерів у перерві між проведенням загальних зборів.

Як наслідок, ряд питань, які за статутом господарського товариства та статті 52 Закону України "Про акціонерні товариства" віднесені до виключної компетенції наглядової ради, не можуть вирішуватися іншими органами товариства (крім загальних зборів).

Більше того, як за статті 46 Закону України "Про господарські товариства" так і згідно до вказівок статті 51 України "Про акціонерні товариства", створення наглядової ради у відкритому акціонерному товаристві "Чортківський завод "Агромаш" є обов`язковим.

Таким чином, на переконання суду, для належного виконання покладених на Спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не за збігом терміну на який вони обирались, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства.

Даний висновок суду ґрунтується, зокрема, і на правовому аналізі Закону України "Про акціонерні товариства", нормами якого законодавець лише передбачив, що не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання щодо обрання членів наглядової ради (ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства"). Але в будь - якому разі повноваження наглядової ради припиняються виключно у разі прийняття рішення щодо цього питання загальними зборами акціонерів господарського товариства.

Таке, випливає і з аналізу змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" за якою загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

За статтею 41 Закону України "Про господарські товариства", статтею 33 Закону України "Про акціонерні товариства" та згідно до п. 9.3. Статуту товариства, вирішення питання щодо обрання складу Спостережної ради належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, а відтак саме вони вправі розглядати питання щодо визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими.

Із змісту п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року висловлено правову позицію згідно якої повноваження посадових осіб господарського товариства припиняються їх переобранням.

При цьому, суд, має за необхідне зазначити, що позивачем не надано доказів суду про те, що спостережна рада обиралася (переобиралася) в іншому складі, чи що вищим органом управління товариства приймалося рішення з приводу припинення повноважень її членів.

А тому, на думку суду, склад Спостережної ради відповідача, визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23.01.2004, був повноважним станом на 27.01.2017.

Із системного аналізу наведеного вище, суд приходить до висновку, що повноваження членів Спостережної ради у ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" припиняються їх переобранням загальними зборами акціонерів ВАТ так як статутом товариста не передбаченого іншого. А в силу статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин (станом на 27.01.2017) Спостережна рада ВАТ мала право і повноваження 27.01.2017 проводити засідання та приймати рішення з підготовки, скликання і проведення загальних зборів ВАТ.

Із змісту статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" члени наглядової ради акціонерного товариства обираються з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, та/або з числа юридичних осіб - акціонерів. Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства.

Згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в редакції на час вирішення спору Членом наглядової ради акціонерного товариства може бути лише фізична особа. До складу наглядової ради обираються акціонери або особи, які представляють їхні інтереси (далі - представники акціонерів), та/або незалежні директори.

Пунктом 9.2. Статуту визначено, що спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

За змістом п. 9.3. Статуту персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів ВАТ.

При цьому, ні Законом ні Статутом ВАТ не встановлено вимог щодо обов`язкового припинення членства в наглядовій раді у разі відчуження акціонером - членом наглядової ради; акціонером, представник якого є членом наглядової ради, або акціонером який входить до складу групи акціонерів, представник якої є членом наглядової ради, належних таким акціонерам акцій.

Відповідно до аб. 2 п. 6 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства"член наглядової ради, обраний, як представник акціонера або групи акціонерів, може бути замінений таким акціонером або групою акціонерів іншим представником в будь - який час.

При цьому п. 7 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлюється порядок заміни саме акціонером або групою акціонерів їх представника в наглядовій раді.

Як уже зазначалось судом вище з правового аналізу Закону України "Про акціонерні товариства" (ст. 32 Закону України "Про акціонерні товариства"), у будь - якому разі повноваження наглядової ради припиняються виключно у разі прийняття рішення щодо цього питання загальними зборами акціонерів господарського товариства.

Таке, випливає і з аналізу змісту статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" за якою загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.

Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються:

1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні;

2) в разі неможливості виконання обов`язків члена наглядової ради за станом здоров`я;

3) в разі набрання законної сили вироком чи рішенням суду, яким його засуджено до покарання, що виключає можливість виконання обов`язків члена наглядової ради;

4) в разі смерті, визнання його недієздатним, обмежено дієздатним, безвісно відсутнім, померлим;

5) у разі отримання акціонерним товариством письмового повідомлення про заміну члена наглядової ради, який є представником акціонера.

Статутом товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради.

Отже, відповідно до статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" статутом акціонерного товариства можуть бути передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради, без рішення загальних зборів.

Таким чином, в статуті акціонерного товариства може бути передбачена додаткова підстава припинення повноважень члена наглядової ради, обраного як акціонера або як представник акціонера (групи акціонерів) - відчуження відповідними акціонерами належних їм акцій товариства.

При цьому, слід відмітити що в Статуті ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" додаткових підстав для припинення повноважень членів спостережної ради не передбачено.

За статтею 41 Закону України "Про господарські товариства", статтею 33 Закону України "Про акціонерні товариства" та згідно до п. 9.3. Статуту товариства, вирішення питання щодо обрання складу Спостережної ради належить до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, а відтак саме вони вправі розглядати питання щодо визнання повноважень членів (члена) виконавчого органу, наглядової ради та інших органів товариства припиненими.

Із змісту п. 41 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 жовтня 2008 року висловлено правову позицію згідно якої повноваження посадових осіб господарського товариства припиняються їх переобранням.

Аналіз наведених норм Закону дозволяє дійти висновку, що особа, яка була обрана до складу наглядової ради ВАТ як акціонер, залишається повноважним членом наглядової ради і у випадку відчуження належних йому акцій, аж до моменту його переобрання загальними зборами акціонерів, якщо інше не визначено Статутом ВАТ. При цьому статутом позивача - ВАТ такого не визначено.

Отже, суд вважає, що для належного виконання покладених на Спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не автоматично після втрати ними статусу акціонерів ВАТ, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства - загальними зборами акціонерів.

Щодо тверджень позивача, що Спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 27.01.2017 незаконно затвердила бюлетені для голосування на порядку денному загальних зборів акціонерів від 31.01.2017.

Як вбачається із матеріалів справи, 23.12.2016 відбулося засідання правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", на якому вирішили звернутися до Спостережної ради заводу з пропозицією винести рішення про скликання позачергових загальних зборів акціонерів 31.01.2017; затвердити проект порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів і передати на розгляд Спостережної ради; підготувати проекти рішень позачергових загальних зборів акціонерів, яке оформлено протоколом.

26.12.2016 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", на якому розглянуто ряд питань, яке оформлено відповідним протоколом.

На вказаному засіданні, Спостережною радою затверджено проекти рішень з питань порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" призначених на 31 січня 2017 року, що відбудуться о 12:00 год., про що свідчить Додаток до протоколу від 26.12.2016.

16.01.2017 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", порядок денний з наступних питань: про доповнення порядку денного позачергових загальних зборів акіонерів Товариства, що відбудуться 31.01.2017 та затвердження проектів рішень зборів; про затвердження порядку та способу засвідчення бюлетеня для голосування; про зміну черговості розгляду питань порядку денного; про затвердження бюлетенів для голосування, яке оформлене відповідним протоколом.

Так, 27.01.2017 відбулося засідання Спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", яке оформлено протоколом, на якому прийнято рішення затвердити текст та форми бюлетенів для голосування 10, 11, 12, 31, 32.

Бюлетень №31 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №11 "Про обрання членів наглядової (спостережної ) ради Товариства", проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної ради та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Бюлетень №32 для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", дата та час початку проведення позачергових загальних зборів акціонерів : 31 січня 2017 року о 12 год. 00 хв., питання винесене на голосування №12 "Про обрання членів ревізійної комісії Товариства", проект рішення "в зв"язку із невідкликанням спостережної ради та не затвердженням нових установчих документів новий склад наглядової (спостережної ) ради не обирати".

Судом встановлено, що 20 квітня 2016 року відбулися річні загальні збори акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" з порядком денним, який містив питання приведення Статуту у відповідність до закону України "Про акціонерні товариства", припинення повноваження Спостережної ради , членів ревізійної комісії, а також обрання членів наглядової (спостережної) ради та ревізійної комісії. Зазначеними зборами даних рішень не прийнято, що в свою чергу призвело до необхідності зняття з порядку денного зборів, питань, вказаних у протоколі загальних зборів, для чого головою зборів оголошувалась технічна перерва (для підготовки та видачі відповідних бюлетенів).

З метою уникнення схожої ситуації на запланованих зборах 31.01.2017, для акціонерів, Спостережна рада підготувала та затвердила відповідні бюлетені №31 та №32.

Так, як визначено частиною 9 статтею 42 Закону України "Про акціонерні товариства" на загальних зборах голосування проводиться з усіх питань порядку денного, винесених на голосування.

Проте, чинне законодавство не забороняє по окремих питаннях мати декілька проектів рішень і бюлетенів.

Також, суд вважає, що у діяльності ВАТ мають місце певні недоліки, зокрема в частині того, що протягом тривалого часу, а саме з 24.01.2006 (завершення 2- років з дня обрання членів Спостережної ради рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ від 23.01.2004) товариством не прийнято рішення про переобрання членів Спостережної ради.

Тоді як такі члени згідно до п. 9.2. Статуту обирались з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном лише на 2 роки і такий термін вийшов.

При цьому таке рішення не потребує кваліфікованої більшості голосів (3/4 голосів) і за законом та Статутом ВАТ може бути прийняте простою більшістю голосів.

Не переобрання протягом тривалого часу членів Спостережної ради ВАТ суперечить і вимогам Закону України "Про акціонерні товариства", нормами якого законодавець передбачив, що не рідше ніж раз на три роки до порядку денного загальних зборів обов`язково вносяться питання щодо обрання членів наглядової ради (ст.32 Закону України "Про акціонерні товариства").

А згідно до статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції на час вирішення спору) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки.

Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону (п. 17 обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради; п. 18 прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом), повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.

Одночасно, суд враховує і той факт, що більшість членів Спостережної ради за час їх діяльності втратили і статус акціонерів, що також, поряд із завершенням строку на який їх обрали, викликає необхідність у їх переобранні загальними зборами акціонерів ВАТ.

Висновок суду.

Стаття 129 Конституції України вказує, що до однієї із основних засад судочинства відноситься змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є зокрема справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно з статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Як визначено статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Пунктами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Судові витрати.

Згідно з частиною 1 статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (частина 1 стаття 124 ГПК України).

Так, у позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Щодо судового збору у розмірі 2102,00 грн.

В силу приписів статті 129 ГПК України, судовий збір у розмірі 2102,00 грн покладається на позивача.

Керуючись статтями 7, 13, 42, 86, 129, 210, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до відповідача Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" (вул. Князя Володимира Великого, 29, м.Чортків, Тернопільська область, ідентифікаційний код 00901594) про визнання недійсним рішення Спостережної ради від 27.01.2017 , відмовити.

2. Судові витрати у складі судового збору у розмірі 2102,00 грн покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду в порядку статті 256 -257 ГПК України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.17.5 Перехідних положень ГПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності нової редакції Господарського процесуального кодексу України, а саме до 15.12.2017 року. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Примірник рішення надіслати учасникам справи, рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення:

Позивачу: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Відповідачу: Відкрите акціонерне товариство "Чортківський завод "Агромаш" (вул. Князя Володимира Великого, 29, м.Чортків, Тернопільська область)

Учасники справи можуть отримати інформацію у справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Повний текст рішення складено та підписано "23" лютого 2021 року (у зв"язку із перебуванням судді Боровця Я.Я. у відпустці та з врахуванням вихідних та святкових днів).

Суддя Я.Я. Боровець