РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.12.2020Справа № 910/11566/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І. при секретарі судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали господарської справи

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" (вул. Зарічна, буд1-В, кв.133, м.Київ, 02132, );

третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація (02068, м. Київ, вул. О. Кошиця, буд. 11, )

про визнання недійсними рішень установчих зборів по створенню ОСББ "Зарічна 1 В" та скасування запису про державну реєстрацію

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач; ОСОБА_1 ) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" (далі - відповідач; ОСББ "Зарічна 1 В") про визнання недійсними рішень установчих зборів по створенню ОСББ "Зарічна 1 В" та скасування запису про державну реєстрацію.

Позовні вимоги мотивовані тим, що рішення установчих зборів, оформлене протоколом №1 від 28.05.2017 про створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку є незаконним та таким, що суперечить нормам чинного законодавства, а саме, ч.4 ст.6 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", з огляду на те, що позивач, як співвласник багатоквартирного будинку N 1 В, був позбавлений свого права на висловлення думки з приводу створення вказаного ОСББ, оскільки не був повідомлений належним чином про скликання та проведення зборів та не був обізнаний з чиєї ініціативи скликаються ці збори і з їх порядком денним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.09.2020.

31.08.2020 через відділ діловодства суду позивачем було подано клопотання про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, з огляду на те, що остання є суб`єктом державної реєстрації ОСББ "Зарічна 1 В", та рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки цієї особи.

07.09.2020 через відділ діловодства суду позивач подав письмові пояснення, у яких, зокрема, зазначив про відсутність у протоколі №1 установчих зборів зі створення ОСББ "Зарічна 1 В" від 28.05.2017 необхідної кількості учасників ініціативної групи по скликанню установчих зборів - власників квартир або нежилих приміщень у багатоквартирному будинку, яких відповідно до Закону має бути не менше 3-ох, в той час як зазначений протокол містить посилання лише на одну особу. Також, як зазначив позивач, сам факт неповідомлення у встановленому законом порядку власника квартири або нежилого приміщення є критерієм незаконності прийняття рішення зі створення ОСББ цього будинку.

09.09.2020 до відділу діловодства суду відповідач подав заперечення на клопотання про залучення третьої особи, які мотивовані тим, що позивачем не обґрунтовано, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права і обов`язки Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.09.2020, враховуючи, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, останню залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, а також продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 15.10.2020.

11.10.2020 відповідач через відділ діловодства подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив щодо необґрунтованості позовних вимог з тих підстав, що скликання раніше вказаних установчих зборів здійснювалося достатньою кількістю осіб, а саме: згідно протоколу від 19.10.2016 була утворена ініціативна група у складі 3-ох співвласників квартир у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 , до якої згідно протоколу №2 від 19.03.2017 вирішено прийняти, також, четвертого члена - власника квартири у вказаному будинку. Щодо доводів позивача про його неповідомлення про скликання та проведення установчих зборів ОСББ відповідач у відзиві зазначає, що про скликання указаних зборів рекомендованими листами повідомлялися всі без виключення учасники, а також Дарницьке управління поліції Головного управління поліції у місті Києві, при цьому наявність або відсутність голосу ОСОБА_1 не вплинула б на загальний результат голосування, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для задоволення позову.

Також, у відзиві відповідач заявив клопотання про визнання причин пропуску строку на його подання (після 04.09.2020) поважними та поновлення даного строку, оскільки копії позовної заяви відповідач не отримував, а зі змістом позову ознайомився лише 07.07.2020 у приміщенні суду.

05.10.2020 до відділу діловодства суду надійшли письмові пояснення від третьої особи, у яких зазначено, що при проведенні державної реєстрації ОСББ «Зарічна 1 В» працівники Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений Законом, і за відсутності підстав для зупинення або відмови у державній реєстрації.

12.10.2020 до відділу діловодства суду представником ОСОБА_1 подано відповідь на відзив, у якій позивач виклав свої пояснення, щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень, зокрема, що сама лише наявність протоколів про утворення ініціативної групи у багатоквартирному будинку та наявність протоколів засідання цієї групи з планами її діяльності не є достатньою підставою для визнання факту скликання установчих зборів співвласників цього будинку і жодним чином не підтверджує скликання вказаних зборів саме цією ініціативною групою. Також, за твердженням позивача, з копії квитанції АТ «Укрпошта», доданої відповідачем до відзиву, неможливо встановити, хто саме придбавав поштові конверти та марки, а списки згрупованих поштових відправлень ф.103 за №693 та №696 не засвідчені підписом жодного з учасників ініціативної групи, при цьому не вказано даних про особу, що їх складала, лист щодо повідомлення Дарницького УП ГУ НП у м. Києві від 31.05.2017 був наданий у відповідь на індивідуальне звернення окремої фізичної особи, а не ініціативної групи. Окрім того, як зазначає позивач, список поштових відправлень ф.103 №696, долучений відповідачем, у стовпці «куди» містить лише назву міста та індекс, проте не містить назву вулиці, номерів будинку та квартири, а відтак не є належним та допустимим доказом повідомлення позивача про дату та місце проведення установчих зборів, також жодним чином не підтверджує направлення позивачу зазначеного повідомлення і Реєстр розсилки рекомендованим листом.

Підготовче засідання, призначене на 15.10.2020, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Ягічевої Н.І. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.10.2020 підготовче засідання у справі призначено на 11.11.2020.

04.11.2020 до відділу діловодства суду від третьої особи надійшов лист, у якому Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація заявила клопотання про розгляд справи за відсутності її представника.

09.11.2020 через відділ діловодства суду позивач подав клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, а саме копії листа Директора департаменту клієнтської підтримки АТ «Укрпошта» від 05.10.2020 №1853-В-187-В.

Одночасно з зазначеним клопотанням позивачем були подані пояснення щодо неналежності та недопустимості доказів, наданих відповідачем до відзиву, де, зокрема зазначено, що списки №693 та №696 є виключно доказами прийняття об`єктом поштового зв`язку до пересилання згрупованих поштових відправлень, при цьому буд-яких описів вкладення у поштові відправлення відповідачем не надавалось, також, список №696, складений на 3-ох аркушах, мітить відбидок календарного штемпеля лише на останньому аркуші.

10.11.2020 до відділу діловодства суду відповідач подав заперечення у порядку ст. 167 ГПК України, де вказує, що Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не містить будь-яких інших вимог до ініціативної групи, окрім наявності волі 3-ох власників квартир чи нежитлових приміщень; списки №693 та №696 були складені ініціативною групою у відповідності до форми 103 та містять детальну інформацію щодо адреси кожного зі співвласників. При цьому, форма даних документів затверджується внутрішнім документом АТ «Укрпошта», а сам документ формується автоматично програмним забезпеченням, які використовують оператори АТ «Укрпошта». Також, відповідач зазначив, що повідомлення співвласників рекомендованим листом не передбачає заповнення опису вкладення. Водночас, ані в позовній заяві, а ні у відповіді на відзив не міститься обґрунтування порушення прав і охоронюваних законом інтересів позивача внаслідок створення ОСББ «Зарічна 1В».

У судовому засіданні від 11.11.2020 судом долучені до матеріалів справи подані учасниками справи докази.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2020, враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті та з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання закрито підготовче провадження, призначено справу №910/11566/20 до судового розгляду по суті на 09.12.2020.

07.12.2020 до відділу діловодства суду позивач подав клопотання про витребування оригіналів письмових доказів, а саме оригіналів фіскальних чеків до списків згрупованих поштових відправлень №693 та 696.

Окрім того, позивачем в цей же день подані заперечення проти письмового клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, долучених відповідачем до заперечень від 10.11.2020, яке мотивоване тим, що зазначені докази мали бути подані у строк, встановлений для подання відзиву на позовну заяву.

У судовому засіданні 09.12.2020 суд постановив ухвалу, що занесена до протоколу судового засідання, якою визнано поважними причини пропуску для подання заперечень позивачем від 07.12.2020, відмовлено у задоволенні клопотання про залишення без розгляду доказів, поданих відповідачем разом із запереченнями на відповідь на відзив, задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

На виконання вказаної ухвали у судовому засіданні 09.12.2020 відповідачем надано оригінали списків згрупованих поштових відправлень №693 та 696 разом з відповідними фіскальними чеками.

У судовому засіданні 09.12.2020 суд оголосив перерву розгляду справи по суті до 17.12.2020.

17.12.2020 відповідач подав заяву про повідомлення щодо подання відповідачем доказів понесених витрат на професійну правничу допомогу.

У судовому засіданні 17.12.2020 суд оголосив перерву розгляду справи по суті до 22.12.2020.

18.12.2020 третя особа подала до суду лист, у якому просила у подальшому здійснювати розгляд цієї справи за відсутності представника Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації.

Представник позивача у судове засідання 22.12.2020 не прибув, про причини своєї неявки суд не повідомив, хоча про дату, час та місце засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить розписка про оголошення перерви від 17.12.2020, в свою чергу представники відповідача проти задоволення позову заперечили у повному обсязі та просили відмовити у задоволенні.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За результатами розгляду справи, суд вважає за необхідне зазначити, що час розгляду справи є виправданим.

Згідно до з частинами першою та другою статті 195 Господарського процесуального кодексу України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно з частиною першою статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини другої цієї статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, суд враховує пріоритети, визначені частиною третьої статті 2, згідно до якої основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; … 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Враховуючи процесуальну поведінку учасників судового процесу, суд неодноразово відкладав судові засідання для забезпечення засад верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивності, а також змагальності сторін.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.1.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було би неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку яка залежить від певних критеріїв вироблених практикою ЄСПЛ складність справи поведінка заявника поведінка державних органів значущість питання для заявника.

У судовому засіданні 02.09.2020 оголошено вступну та резолютивну частину рішення відповідно до ст. 240 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

28.05.2017 відбулися установчі збори співвласників багатоквартирного будинку N1 вулиці Зарічна 1В у м. Києві (далі - установчі збори), за результатами яких було прийняте рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів зі створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_1 від 28.05.2017.

30.06.2017 на підставі вказаного рішення працівниками Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації була здійснена державна реєстрація новоутвореного шляхом заснування юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" .

Як встановлено судом на підставі наявних у матеріалах справи доказів, ОСОБА_1 на час скликання та проведення вказаних установчих зборів належала Ѕ частики квартири АДРЕСА_1 .

Підставою для звернення із даним позовом стало те, що ОСОБА_1 , як співвласник майна багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , не брав участі в установчих зборах по створенню ОСББ "Зарічна 1В", оскільки не був належним чином повідомлений про скликання та проведення цих установчих зборів, не був обізнаний з чиєї ініціативи скликаються ці установчі збори та їх порядком денним, чим було порушено та фактично позбавлено позивача права та висловлення своєї думки з приводу створення ОСББ у цьому будинку.

Окрім того, позивач вказує на відсутність необхідної кількості учасників ініціативної групи по скликанню установчих зборів - власників квартир або нежилих приміщень у багатоквартирному будинку.

Враховуючи викладене, позивач просить суд визнати рішення установчих зборів зі створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_1 , оформлене протоколом №1 установчих зборів зі створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_1 . від 28.05.2017 р. (фактично складено 13.06.2017) «Створити об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та надати йому назви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" недійсним та скасувати у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань запис № 0024925 від 30.06.2017 про проведення державної реєстрації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" ().

В свою чергу, відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, та наводить обставини, згідно яких, за твердженням відповідача, про скликання установчих зборів у встановленому Законом порядку повідомлялися всі без виключення співвласники багатоквартирного будинку, в тому числі і позивач, ініціативна група зі скликання установчих зборів, складалася з достатньої кількості учасників, при цьому за створення ОСББ "Зарічна 1В" проголосувало 55, 04% всіх співвласників, та наявність або відсутність голосу позивача не вплинула б на загальний результат голосування.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Статтею 2 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що цей Закон регулює відносини суб`єктів права власності щодо користування та розпорядження спільним майном співвласників у об`єднанні.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Об`єднання є юридичною особою, що створюється відповідно до закону.

Відповідно до приписів ст. 6 цього Закону Об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку. Для створення об`єднання скликаються установчі збори. Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень. Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

З викладеного вбачається, що саме на членів ініціативної групи по скликанню установчих зборів покладений обов`язок забезпечення належної процедури скликання цих зборів для реалізації права співвласників багатоквартирного будинку брати участь у процесі створення Об`єднання.

Так, на підтвердження факту створення ініціативної групи з необхідної кількості співвласників багатоквартирного будинку відповідач надав копію протоколу №1 від 19.10.2016 зі створення ініціативної групи для реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою АДРЕСА_1 , який підписаний трьома членами ініціативної групи, а саме: ОСОБА_2 - власником квартири АДРЕСА_6 , ОСОБА_3 - власником квартири АДРЕСА_7 та ОСОБА_4 - власником квартири АДРЕСА_1

Також, протоколом №2 від 19.03.2017 засідання ініціативної групи для реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 вирішено прийняти до складу ініціативної групи ОСОБА_5 - власника квартири АДРЕСА_9 .

Право власності зазначених співвласників на квартири у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 на період створення ініціативної групи інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №223154119 від 08.09.2020, №223154917 від 08.09.2020, №223156206 від 08.09.2020 та №223337453 від 09.09.2020.

Протоколом №3 від 04.04.2017 засідання ініціативної групи, зокрема, було вирішено скликати установчі збори для реєстрації обєднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , датою проведення установчих зборів визначити 28.05.2017, місцем проведення установчих зборів визначено: актову залу Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, Для забезпечення дотримання визначеної законом процедури та своєчасного (не менш ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів) надсилання повідомлень про проведення установчих зборів) надсилання повідомлень про проведення установчих зборів усім без винятку співвласниками рекомендованими листами: а) придбати за власний кошт членів ініціативної групи поштові конверти, поштові марки; б) підготувати та роздрукувати повідомлення про проведення установчих зборів; в) відправити повідомлення про проведення установчих зборів рекомендованими листами всім співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Зарічна 1-В; г) ініціативній групі підготувати: проект статуту ОСББ, список власників квартир та нежитлових приміщень, бюлетені для голосування співвласників на установчих зборах, листки письмового опитування співвласників, пропозиції щодо складу правління ОСББ та ревізійної комісії, проект протоколу установчих зборів; повідомити Дарницьке УП ГУ НП у м. Києві про проведення установчих зборів для забезпечення працівниками поліції дотримання громадського порядку; узгодити з Дарницькою районною в місті Києві державною адміністрацією і зарезервувати на 28.05.2017 актову залу Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації для проведення установчих зборів та запросити для виступу на установчих зборах співробітника Управління ЖКГ Дарницької РДА - Заголодну Надію Іванівну.

Вказаний протокол підписаний всіма чотирма членами ініціативної групи для реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Зарічна, 1-В.

Також, матеріали справи містять копію Спільного звернення від ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у якому останні повністю підтверджують той факт, що всі члени ініціативної групи діяли спільно, а підписи на протоколах ініціативних груп дійсно належать вказаним особам.

Таким чином, факт створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" достатньою кількістю власників квартир цього будинку підтверджений наявними в матеріалах справи належними та допустимими доказами.

Щодо доводів позивача про його неналежне повідомлення про скликання та проведення зборів суд зазначає наступне.

Відправлення згрупованих поштових відправлень, поштових переказів регулюється Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженою постановою Кабінету Міністру України №270 від 05.03.2009, відповідно до п. 66-68 яких (у редакції на час здійснення спірного відправлення), у разі відправляння згрупованих поштових відправлень, поштових переказів відправник складає їх список. Кількість поштових відправлень, поштових переказів одного виду та категорії, що включається до одного списку, кількість примірників списків та необхідність подання їх в електронному вигляді визначається оператором поштового зв`язку. До списку включаються поштові відправлення, поштові перекази, згруповані за способом пересилання. Список засвідчується підписом відправника. Якщо відправником є юридична особа, список згрупованих внутрішніх рекомендованих поштових карток, листів, бандеролей засвідчується підписом відповідального працівника цієї особи, список згрупованих внутрішніх листів та бандеролей з оголошеною цінністю, посилок, прямих контейнерів, поштових переказів - підписами керівника та головного бухгалтера. Підписи скріплюються відповідними печатками (за наявності). Про прийняття для пересилання згрупованих поштових відправлень, поштових переказів видається один розрахунковий документ на один список. Один примірник списку видається відправникові.

На підведення належного повідомлення про проведення установчих зборів співвласників зазначеного багатоквартирного будинку відповідачем надані: в оригіналах списки згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих ф. 103: №693 від 12.05.2017 та №696 від 12.05.2017, де, зокрема, вказане прізвище, поштовий індекс позивача та номер поштового відправлення 739; відповідні фіскальні чеки до цих списків; копія Реєстру розсилки рекомендованим листом повідомлення про проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_10 , з відбитком штемпеля Акціонерного товариства «Укрпошта», у якому під №134 вказані прізвище, ім`я, по батькові та повна адреса місця проживання позивача; також, копії списків згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів від 12.05.2017 №693 та №696 з відбитком штемпеля Акціонерного товариства «Укрпошта», які підписані всіма члена ініціативної групи зі створення ОСББ та у яких відпрвавником вказано ініціативну групу для реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, список згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів №696 містить прізвище, ім`я, по батькові позивача у справі, адресу його місцезнаходження та номер поштового відправлення 739, який співпадає з відповідним номером поштового відправлення у аналогічному списку ф. 103.

Про належне повідомлення співвласників зазначеного багатоквартирного будинку свідчить, також, присутність на установчих зборах 28.10.2017 43 співвласників, що вбачається з реєстру установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 з питань створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та лист Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві №В-2261/125/48/02-2017.

Судом, також, враховано, що позивачу раніше було відомо про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В", про що свідчить, зокрема, заява ОСОБА_1 від 22.09.2018, Листки письмового опитування співвласників з питань загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зарічна 1В» від 22.09.2018 та від 26.09.2018.

Враховуючи викладене у сукупності, відповідачем доведений належними та допустимими доказами, а позивачем не спростований факт повідомлення власників квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_1 у відповідності до вимог ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч 1 ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд, також, зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Відповідач під час розгляду справи надав суду належні та допустимі докази, які спростовують заявлені позовні вимоги з підстав неналежного повідомлення позивача про проведення установчих зборів 28.05.2017 та недостатньої кількісті учасників ініціативної групи для скликання зазначених зборів.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим вони не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

Також, 17.12.2020 через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) представником відповідача подано заяву про повідомлення щодо подання відповідачем доказів понесених витрат на професійну правничу допомогу після ухвалення рішення.

Згідно з приписами ч 2-4 ст. 244 ГПК України, заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи наведені положення процесуального законодавства, суд дійшов висновку про розгляд заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зарічна 1В" про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. 86, 129, 232, 233, 237, 238, 240, 244 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 06.01.2021 о 12:15, зал судових засідань № 19. Строк для подання сторонами доказів щодо розміру понесених судових витрат до 28.12.2020 включно.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 04.01.2021

Суддя Н.І. Ягічева