РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

24.12.2020Справа № 910/10631/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н. І., за участі секретаря судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Чорний лебідь" (вул. Соборна, буд. 21, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, )

до 1) Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (вул. Щорса, буд.36-Б, м. Київ, 01133, )

2) Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (вул. Січових стрільців, буд. 17, м. Київ, 04053, ),

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Національна електронна біржа" (вул. Хорива, буд.7, кв. 12, м. Київ, 04071, )

про визнання недійсними результатів електронного аукціону,

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Чорний лебідь" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (далі - відповідач-1), Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - відповідач-2), Товариства з обмеженою відповідальністю "Національна електронна біржа" (далі - відповідач-3) про визнання недійсними результатів електронного аукціону.

Позовні вимоги мотивовані тим, що під час проведення електронного аукціону № UA-EA-2020-03-31 -000047-b продажу активів, зокрема права вимоги за кредитним договором № К-702823/2 від 17.11.2008, переможцем якого є позивач у справі, останнього було введено в оману щодо предмета продажу, оскільки права вимоги за вказаним договором не належали Публічному акціонерному товариству "Дельта Банк".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.09.2020.

17.08.2020 відповідач-3 подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» як оператор електронного майданчика відповідно до Регламенту роботи електронної торгової системи для проведення електронного аукціону, який складається з автоматичного покрокового зниження початкової (стартової) ціни лота, етапів одання закритих цінових пропозицій та цінової пропозиції для продажу активів (майна) банків, що виводяться з ринку або ліквідуються (Регламент ЕТС), не несе відповідальності за опис лота, умови його продажу та зміст оголошення, що розміщені в ЕТС, не здійснює публікацію та редагування інформації про лот, натомість публікація та внесення таких змін здійснюється фондом/банком.

21.08.2020 до відділу діловодства суду від Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" надійшов відзив, у якому відповідач-1 просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі з тих підстав, що банк мав право виставити на продаж право вимоги за кредитним договором №К-702823/2 з огляду на нікчемність договору відступлення права вимоги від 12.09.2014 відповідно до закону, також позивачем не наведено норм закону, в силу яких проведені електронні торги та договори, укладені з переможцем аукціону є недійними, при цьому інформація про майно (актив) неплатоспроможного банку є відкритою для учасників торгів, а тому не може бути недостовірною, також позивач не довів факт порушення його прав.

21.08.2020 до відділу діловодства суду відповідач-2 подав відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, з огляду на те, що договір купівлі-продажу права вимоги від 12.09.2014 є нікчемним, та не потребує визнання недійсності судом, тому банк мав право виставити на продаж право вимоги за цим договором, позивачем не наведено норм закону, в силу яких проведені електронні торги та договори купівлі продажу (відступлення), укладені з переможцем аукціону є недійними, не доведено наявності порушень відповідачами Положення №388 при проведенні електронних торгів, інформація про майно (актив) неплатоспроможного банку є відкритою для учасників торгів, а тому не може бути недостовірною, також позивач не довів факт порушення його прав.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2020 підготовче засідання відкладено на 30.09.2020.

14.09.2020 до Господарського суду міста Києва відповідач-3 подав клопотання про здійснення подальшого розгляду справи без участі його представника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 28.10.2020.

21.10.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Чорний лебідь" надійшли письмові пояснення по суті спору, у яких позивач заперечив проти доводів відповідачів, наведених у їхніх відзивах, зокрема, що нікчемність договору купівлі-продажу права вимоги від 12.09.2014 має бути встановленою у судовому порядку з огляду на презумпцію правомірності правочину; для продажу майнових прав за кредитним договором повинен бути предмет договору як такий; предметом договору купівлі-продажу майнових прав можуть бути тільки майнові права, які є у продавця або будуть створені після підписання протоколу електронного аукціону; позивачу стало відомо, що лот №GL3N016562 має недостовірну інформацію у паспорті публічного активу, а саме, що права вимоги за кредитним договором нібито належать ПАТ «Дельта Банк», в той час як згідно договору відступлення права вимоги від 12.09.2014 вказані права належать ТОВ «ФК «Іпотека Кредит», чим і порушено права позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу №910/10631/20 до судового розгляду по суті на 25.11.2020.

Розгляд справи по суті, призначений на 25.11.2020 не відбувся у зв`язку з перебуванням судді Ягічевої Н.І. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2020 розгляд справи по суті призначено на 24.12.2020.

Представник позивача у судовому засіданні 24.12.2020 позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, в свою чергу відповідач-2 проти задоволення позову заперечив, просив відмовити, представники відповідачів-1, та -3 у судове засідання не прибули, хоча про дату час та місце засідання повідомлялися належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У судовому засіданні 24.12.2020 оголошено вступну та резолютивну частину рішення відповідно до ст. 240 Господарського процесуального України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (ФГВФО) від 02.10.2015 №181, на підставі постанови Національного банку України від 02.10.2015 №664 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", розпочато процедуру ліквідації Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк».

Рішенням Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №68 від 22.01.2020 року було затверджено умови продажу активів Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", в тому числі прав вимоги за кредитним договором №К-702823/2 від 17.11.2008 року, укладеним з фізичною особою.

Організатором відкритих торгів (аукціону) щодо продажу зазначеного активу визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа».

На офіційному веб-сайті Фонду гарантування вкладів фізичних осіб за посиланням http://torgi.fg.gov.ua/catalog/krediti/at_-delta_bank/215511/index.php?lang=ua було розміщено інформацію щодо аукціону, зокрема публічний паспорт активу. Вказаному вище активу було присвоєно номер лоту №GL3N016562.

22.04.2020 року о 16:34:14 сформовано протокол електронного аукціону №UA-EA-2020-03-31-000047-b: продажу активів, зокрема права вимоги за кредитним договором №К-702823/2 від 17.11.2008 року, укладеним з фізичною особою, згідно з яким переможцем аукціону визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Чорний лебідь».

Проте, як вказує позивач, після ознайомлення в особистому кабінеті з детальною інформацією про лот №GL3N016562, йому стало відомо, що Публічним акціонерним товариством "Дельта Банк" та Фондом гарантування вкладів фізичних осіб на сайті оператора електронного майданчика було розміщено недостовірну інформацію про лот, внаслідок чого позивача було введено в оману щодо об`єкта продажу.

Недостовірність інформації про лот обґрунтована тим, що 12.09.2014 між Публічним акціонерним товариством "Дельта Банк (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека кредит» (; покупець) був укладений договір купівлі-продажу прав вимоги, за яким продавець продав покупцю, в тому числі, права вимоги за кредитним договором №К-702823/2 від 17.11.2008, укладеним з фізичною особою, тобто права вимоги, які виставлено на продаж.

Як зазначено позивачем, пунктом 2.3 вказаного договору встановлено, що права вимоги переходять від продавця до покупця, та обов`язки продавця передати права вимоги вважаються виконаними з моменту підписання продавцем та покупцем акту приймання-передачі прав вимоги, але не раніше 12.02.2015, та 13.02.2015 між сторонами був підписаний акт приймання-передачі прав вимоги за договором.

Після цього комісією з перевірки правочинів (інших договорів) за кредитними операціями, створеної уповноваженою особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «Дельта Банк» №67 від 11.03.2015 «Про перевірку правочинів (договорів) в ПАТ «Дельта Банк», було виявлено ознаки нікчемності договору купівлі-продажу права вимоги від 12.09.2014, укладеного між Публічним акціонерним товариством "Дельта Банк" та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Іпотека кредит», що оформлено протоколом №88 від 24.01.2018 засідання комісії з перевірки правочинів (інших договорів) за кредитними операціями.

Однак, на думку позивача, оскільки правочин є нікчемним відповідно до закону, а не наказу банку, підписаного уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" не мало права продавати вимоги за кредитним договором №К-702823/2 від 17.11.2008, позаяк дані права йому не належать.

Також, позивач посилається на рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2018 у справі №910/2238/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека кредит» до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправним та скасування рішення, яке набрало законної сили та яким договір 12.09.2014 купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором №К-"02823/2 від 17.11.2008 року не було визнано недійним.

Позивач звертався до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб зі скаргою стосовно електронних торгів, проведених 22.04.2020 з продажу активів (майна), що обліковуються на балансі АТ «ДЕЛЬТА БАНК», яка відповідно до протоколу від 04.06.2020 №321/20К була залишена без задоволення, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним результатів електронного аукціону з продажу прав вимоги за кредитним договором № К-702823/2 від 17.11.2008, укладеним з фізичною особою (лот №GL3N016562), який відбувся 22.04.2020.

В свою чергу відповідачі-1 та -2 проти задоволення позову заперечують з тих підстав, що договір купівлі-продажу прав вимоги від 12.09.2014 є нікчемним відповідно до закону та не потребує визнання недійсності судом, отже банк мав право виставити на продаж право вимоги за кредитним договором, при цьому позивачем не наведено норм закону, в силу яких проведені електронні торги та договори купівлі продажу (відступлення), укладені з переможцем аукціону є недійними, не доведено наявності порушень відповідачами Положення №388 при проведенні електронних торгів, інформація про майно (актив) неплатоспроможного банку є відкритою для учасників торгів, а тому не може бути недостовірною, також позивач не довів факту порушення його прав внаслідок проведення електронного аукціону з продажу прав вимоги за кредитним договором № К-702823/2 від 17.11.2008.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

У позовній заяві позивач, зокрема, посилається як на підставу своїх вимог на факт невизнання недійсним договору купівлі-продажу 12.09.2014 між Публічним акціонерним товариством «Дельта банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека кредит», який заперечується відповідачами-1 та -2.

За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.

Така позиція відповідає правовому висновку, викладеному в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 463/5896/14-ц (провадження № 14-90цс19).

Загальні підстави визнання недійсними угод і настання відповідних правових наслідків встановлені ст. 215, 216 Цивільного кодексу України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з ч. 2 вказаної статті недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 37 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" Фонд безпосередньо або уповноважена особа Фонду у разі делегування їй повноважень має право повідомляти сторони за договорами, зазначеними у частині другій статті 38 цього Закону, про нікчемність цих договорів та вчиняти дії щодо застосування наслідків нікчемності договорів.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" протягом дії тимчасової адміністрації Фонд зобов`язаний забезпечити перевірку правочинів (у тому числі договорів), вчинених (укладених) банком протягом одного року до дня запровадження тимчасової адміністрації банку, на предмет виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними з підстав, визначених частиною третьою цієї статті.

Тобто, правочини неплатоспроможного банку є недійсними (нікчемними) незалежно від часу їх виявлення уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, за умови якщо вони вчинені банком протягом одного року до дня запровадження тимчасової адміністрації банку.

Згідно з п. 1. ч. 4 ст. 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" Фонд протягом дії тимчасової адміністрації, а також протягом ліквідації повідомляє сторони за договорами, зазначеними у частині другій статті 38 цього Закону, про нікчемність цих договорів та вчиняє дії щодо застосування наслідків нікчемності договорів.

Правочин є нікчемним відповідно до закону, а не наказу банку, підписаного уповноваженою особою Фонду. Такий правочин є нікчемним з моменту укладення в силу закону (частини другої статті 215 Цивільного кодексу України та частини третьої статті 38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб») незалежно від того, чи була проведена передбачена частиною другою статті 38 цього ж Закону перевірка правочинів банку і виданий наказ. Наслідки нікчемності правочину також настають для сторін у силу вимог закону.

Аналогічний правовий висновок наведений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 910/12294/16 та від 16.05.2018 у справі №910/24198/16.

Враховуючи наведені вище приписи, законом не вимагається обов`язкового визнання договору (зокрема договору купівлі-продажу права вимоги від 12.09.2014, укладеного між Публічним акціонерним товариством "Дельта Банк" та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Іпотека кредит») нікчемним у судовому порядку, якщо такий правочин є нікчемним відповідно до закону.

Натомість виявлення ознак нікчемності правочину, вчинення дій щодо застосування наслідків його нікчемності та повідомлення про нікчемність цих договорів сторін за договорами входить до безпосередніх повноважень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, покладених на нього законом.

При цьому, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, з яких можливо встановити факт нікчемності або дійсності договору купівлі-продажу прав вимоги від 12.09.2014, укладеним між Публічним акціонерним товариством «Дельта банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека кредит», зокрема відсутній сам договір або його належним чином засвідчена копія.

За приписами ч. 4 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних обов`язків щодо доказів.

Також посилання позивача на рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2018 у справі №910/2238/18 щодо дійсності договору купівлі-продажу прав вимоги від 12.09.2014 є необґрунтованими.

Так, предметом спору у зазначеній справі було визнання протиправним та скасування рішення Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку №645 від 25.01.2018 про нікчемність правочину, а саме договору купівлі-продажу прав вимоги від 12.09.2014, укладеного між Публічним акціонерним товариством «Дельта банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека кредит».

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.07.2018 у справі №910/2238/18 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю, та зі змісту рішення не вбачається будь-яких ознак встановлення судом дійсності договору купівлі-продажу прав вимоги від 12.09.2014.

Відтак Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Чорний лебідь" не доведено факту введення позивача в оману внаслідок розміщення відповідачами на сайті оператора електронного майданчика недостовірної інформації про лот та факту порушення прав позивача внаслідок проведення електронного аукціону.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, а судом не встановлено підстав для визнання результатів електронного аукціону недійсними, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 86, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 15.01.2021

Суддя Н.І. Ягічева