ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
26.11.2020 Справа № 905/1061/20

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Бокової Ю.В., суддів Лейби М.О., Огороднік Д.М., при секретарі судового засідання Мальованій О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом: акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі (84302, Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Комерційна, будинок 8; )

до відповідача: квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ (84122, Донецька область, місто Слов`янськ, вулиця Поштова, будинок 20; )

про стягнення вартості спожитої електричної енергії в сумі 436 610,93 грн., донарахованої протоколом № 31/2 від 26.12.2019

за участю представників сторін:
від позивача: Новікова В.Р. (довіреність №1429 від 07.12.2019), Дем`яненко О.І. (довіреність №1289 від 19.12.2019)

від відповідача: не з`явився

С У Т Ь С П О Р У

Акціонерне товариство ДТЕК Донецькі електромережі звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ про стягнення вартості спожитої електричної енергії в сумі 436 610,93 грн., донарахованої протоколом № 31/2 від 26.12.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що при виставленні рахунків до оплати за період з липня 2017 по грудень 2018 споживачеві виставлявся до оплати не повний обсяг спожитої електричної енергії через похибку схеми обліку, що підтверджується актом про порушення № 0000037 від 03.12.2019.

Представники позивача під час розгляду даної справи наполягали на задоволенні позовних вимог. У відповіді на відзив (т.1, а.с. 97-101) позивач наголошував на тому, що при складанні акту про порушення № 0000037 від 03.12.2019 виконав вимоги п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії та зафіксувало відмови представника споживача від підписання складеного акту. Повірка чи колібровка зразкового приладу не впливає на розмір (розрахунок) спожитої електроенергії. Розмір спожитої фактично електричної енергії було прийнято у відповідності до показів засобів обліку шляхом розгорнутого зчитування інформації з нього. Крім того, виставлений для оплати споживачу об`єм спожитої електричної енергії підтверджується показами з автоматизованої системи комерційного обліку електричної енергії (АСКОЕ) отриманих з встановленого на об`єкті споживача локального устаткування збору і обробки даних (ЛУЗОД) засобів обліку. У додаткових поясненнях по справі (т.1, а.с. 169-171) позивач зазначив, що відповідно до свідоцтва про повірку засобів вимірювальної техніки № 02/03-1730, система АСКОЕ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», засоби вимірювальної техніки визнано придатними до застосування згідно з вимогами технічної документації на систему, Наказу Міністерства палива та енергетики від 17.04.2000 №32/28/228/276/7554 «Про затвердження концепції побудови автоматизованих систем обліку електроенергії в умовах енергоринку» та використовуватись для забезпечення комерційного обліку електроенергії, вимірювання, збору, обробки, відображення і документування інформації про розподіл та споживання активної і реактивної електричної енергії. Позивач на території Донецької області здійснює збір, обробку та передачу зразкової інформації відносно об`ємів споживання за конкретною точкою обліку на підставі даних, отриманих з сертифікованих автоматичних систем комерційного обліку (АСКОЕ). Тобто, розрахунки об`ємів та вартості донарахованої електричної енергії відповідачу зроблені на підставі зразкових сертифікованих даних, які не можуть ставитись під сумнів у зв`язку з тим, що вони зібрані у відповідності до чинного законодавства сертифікованими засобами комерційного обліку.

Представник відповідача під час розгляду даної справи проти задоволення позовних вимог заперечував. У відзиві на позовну заяву (т.1, а.с. 71-73) відповідач наполягав на тому, що протокол № 31/2 від 26.12.2019 не відповідає нормам законодавства України, оскільки складений іноземною (російською) мовою, що виключає можливість його розгляду як документа з діловодства та обігу в Збройних Силах України. Позивач у позовній заяві вказує, що виявлене пошкодження засобу вимірювальної техніки представниками оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» сталося у зв`язку з невірно підключеним напрямком, зміною полярності підключення вторинного ланцюга трансформатору ток за фазою «В», при цьому факт втручання споживачем (КЕВ м. Луганськ) в роботу засобу обліку та здійснення інших дій відсутні. Тобто при підключенні засобу обліку представники АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» допустили помилку, яка саме і спричинила зміну полярності вторинного ланцюга трансформатору так за фазою «В». Крім того, згідно акту технічної перевірки розрахункових засобів обліку від 25.07.2017 року до договору № 7728 від 30.09.2016 було встановлено, що електрична схема лічильника та трансформаторів струму зібрана вірно, а засіб обліку знаходиться в робочому стані після подачі напруги. Також представник відповідача зазначив, що акт про порушення № 0000037 від 03.12.2019 був підписаний тільки представниками заявника (Маріупольського РЕМ), без підпису незаінтересованої особи, що свідчить про недійсність вказаного акту, згідно даних якого приймалося рішення по протоколу № 31/2 від 26.12.2019. Відповідно даних по акту порушення № 0000037 від 03.12.2019 похибка схеми обліку була заміряна зразковим прибором (вимірювальною технікою інв. № 32794) дата останньої повірки якого була здійснена 22.10.2018. Тобто, при складанні акту порушення, вимірювальний пристрій був прострочений та не повинен був застосовуватися в роботі представниками заявника.

Стаття 42 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. При цьому, норми вказаної статті зобов`язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Як зазначено в ч.1 ст.202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

При цьому, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Суд вважає за можливе розглянути спір за наявними в справі матеріалами, оскільки їх цілком достатньо для правильної юридичної кваліфікації спірних правовідносин, а відсутність належним чином повідомлених представників сторін істотним чином не впливає на таку кваліфікацію і не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши обставини спору, доводи учасників судового процесу суд, - В С Т А Н О В И В

30.09.2016 між публічним акціонерним товариством ДТЕК Донецькобленерго (далі - постачальник) та квартирно-експлуатаційним відділом міста Луганськ (далі - споживач) було укладено договір про постачання електричної енергїї № 7728 (далі-договір), відповідно до п. 1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача із загальною (за всіма об`єктами) приєднаною потужністю 20,0 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Точка продажу електричної енергії зазначається у додатку №1 Однолінійна схема надання доступу до місцевої (локальної) електромережі до цього договору.

Згідно п. 2.1. договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Споживач зобов`язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановки згідно з умовами додатків № 3 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та № 4 Порядок визначення обсягу електричної енергії та його вартості у разі завантаження схеми обліку нижче мінімально допустимого рівня та у разі невідповідності температурного режиму експлуатації засобів обліку вимогам, визначеним нормативно-технічними документами та/або паспортними даними засобів обліку до цього договору (п. 2.3.2. договору).

Згідно п. 2.3.4 договору споживач зобов`язується оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків № 3 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, та № 5 Порядок розрахунків до цього договору.

Відповідно до п. 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до чинної Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання і їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою та ПКЕЕ.

За день відновлення обліку приймається день складання спільного акта про відновлення роботи засобів обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт схеми обліку.

Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1.- 4.2.3. цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або є наслідком дії обставин непереборної сили (п. 4.2.4. договору).

Згідно п. 7.1. договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником шляхом розрахунку згідно з вимогами ПКЕЕ, умовами договору та додатків № 3 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, № 4 Порядок визначання обсягу електричної енергії та його вартості у разі завантаження схеми обліку нижче мінімально допустимого рівня та у разі невідповідності температурного режиму експлуатації засобів обліку вимогам, визначеним нормативно-технічними документами та/або паспортними даними засобів обліку і № 5 Порядок розрахунків до цього договору.

Згідно п.9.5 договору він набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2016. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Договір підписаний сторонами у встановленому законодавством порядку.

Листом № 2547 від 19.07.2017 відповідач звернуся до позивача з гарантійним листом (т.1, а.с. 26) з проханням не припиняти постачання електричної енергії та внести точку обліку у існуючий договір № 7728 від 30.09.2016, розташовану за адресою: Дачний проїзд, буд. 7, м. Маріуполь, Донецька область.

Сторонами складено та підписано графік зняття показів засобів обліку електричної енергії. Крім того, сторонами до договору складено та підписано акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, згідно якого споживач несе відповідальність за технічний стан електрообладнання, яке знаходиться на балансі споживача. Наявності у споживача резервних джерел живлення немає.

25.07.2017 на підставі акту про пломбування та здачі пломб і засобів обліку на збереження № 20537 отримано на збереження засіб обліку АСЕ661 заводський номер 50049691 (т. 1, а.с. 30) та зазначено, що за результатами обстеження вузол опломбовано, знаходиться в робочому стані після подачі напруги. Вказані акти підписані представниками обох сторін без зауважень.

03.12.2019 уповноваженими представниками Маріупольського РЕС акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі було проведено перевірку об`єкту: (Квартирно-експлуатаційний відділ м. Луганськ, військова частина 7728) за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, провулок Дачний, 7.

Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою було виявлено порушення засобів вимірювальної техніки. А саме: порушена схема обліку. Змінена полярність підключення вторинного ланцюга трансформатора струму за фазою В. Похибка схеми обліку, заміряна зразковим приладом: тип PWS 2.3.PLUS № 32794 та склала 63 %.

За результатами вищезазначеної перевірки начальником відділу з технічного аудиту Алістратовим М.О., посвідчення № 20, спеціалістом відділу з технічного аудиту Демченко С.А., посвідчення №21, начальником служби технічного аудиту Маріупольського РЕС Михайловим О.Ф., посвідчення № 31000952, інженером служби технічного аудиту Маріупольського РЕС Згора В.М., посвідчення № НОМЕР_1 , за участю представника споживача Зураджи Н.В. було складено акт про порушення №0000037 від 03.12.2019. На вказаному акті мається відмітка представника споживача про відмову від підписання даного акту.

На виконання п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії позивачем було направлено повідомлення про призначення засідання комісії на 26.12.2019 та розгляд комісією вказаного акту.

За результатами розгляду акту про порушення №0000037 від 03.12.2019, комісією з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Маріупольського РЕС з урахуванням факту відсутності втручання споживача в роботу приладу обліку, а також відсутністю фактів вчинення інших дій, спрямованих на розкрадання електричної енергії з боку споживача, прийнято рішення, оформлені протоколом № 31/2:

1. Нарахування об`єму та вартості недорахованої електричної енергії за актом про порушення №0000037 від 03.12.2019 не проводити;

2. Враховуючи коректну роботу засобів обліку, виставити до оплати споживачу КЕВ м. Луганськ об`єм спожитої електричної енергії, який, у відповідності до показів засобів обліку, ТИП АСЕ661, № 50049691 був спожитий за період з липня 2017 по грудень 2019 (за фазою «В», підключення якої було проведено зі зміненою полярністю вторинного ланцюга трансформатора), але не увійшов до об`єму раніше виставлених рахунків.

3. Організувати та взяти під контроль направлення Квартирно-експлутаційного відділу м. Луганськ рахунку на оплату вартості спожитої електричної енергії за період з липня 2017 по грудень 2018 (включно) згідно наступних обсягів: з 25.07.2017 по 31.12.2018 167 070,10 кВт*ч на суму 436 610,93 грн. (чотириста тридцять шість тисяч шістсот десять гривень, 93 коп.).

На підставі вищезазначеного протоколу відповідачу було виставлено та направлено рахунок № 7728 на загальну суму 436 610,93 грн. за період з липня 2017 по грудень 2018. Згідно ідентифікатору відправлення, протокол разом із рахунком бути отримані відповідачем 02.01.2020. Рахунок станом на час розгляду спору не оплачено, у зв`язку з чим позивач звернувся із даним позовом до суду для захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Правове регулювання спірних відносин охоплює положення договору про постачання електричної енергії № 7728 від 30.09.2016, норми Господарського та Цивільного кодексів України, а також діючого на момент виявлення порушення та застосування відповідальності законодавства у сфері електроенергетики, зокрема, Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії в редакції, що діяла на момент проведення перевірки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 ст. 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії". Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається. Предметом договору енергопостачання є окремі види енергії з найменуванням, передбаченим у національних стандартах або технічних умовах.

Частинами першою-третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Як було зазначено вище, пунктом 4.2.3 договору визначено необхідність сплати споживачем вартості недоврахованої електроенергії, розрахованої відповідно до Методики, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Частинами 1-3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є:

1) порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності;

2) недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

3) порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

4) крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

5) розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів;

6) пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

7) неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності;

8) необґрунтована відмова в доступі до системи передачі або системи розподілу або у приєднанні до системи передачі або системи розподілу;

9) створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю);

10) порушення правил охорони об`єктів електроенергетики;

11) дії, що перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки;

12) припинення постачання електричної енергії споживачам, що не допускають порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та/або електропостачальником;

13) неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

14) пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо;

15) відмова у доступі уповноважених працівників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством;

16) невиконання постанов, розпоряджень, наказів, рішень та приписів суб`єктів владних повноважень на ринку електричної енергії, а також створення перешкод для виконання службових обов`язків посадовими особами таких суб`єктів;

17) неподання, несвоєчасне подання або подання завідомо недостовірної інформації оператору системи передачі, оператору системи розподілу та суб`єктам владних повноважень на ринку електричної енергії, якщо обов`язковість подання такої інформації встановлена законом, а також неподання копій документів, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

18) несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

У разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

У відповідності до п. 2.3.4. Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Згідно з п. 5.5.1. ПРРЕЕ споживач електричної енергії має, зокрема, право на приєднання власних електроустановок до мереж оператора системи або іншого власника електромереж у порядку, передбаченому Кодексом систем розподілу або Кодексом систем передачі. Отримувати якісні послуги з розподілу (передачі), постачання та комерційного обліку електричної енергії.

Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про: порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача.

Згідно з п. 6.12. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, у разі тимчасового порушення роботи ВОЕ обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, за згодою сторін визначається на підставі показів технічних (контрольних) лічильників електричної енергії, а у разі їх відсутності розраховується відповідним ППКО за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії розрахункового періоду, наступного після відновлення комерційного обліку періоду, або за календарний період попереднього року, який відповідає періоду порушення роботи вузла обліку.

Відповідно до п. 5.5.12 ПРРЕЕ споживач не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну електропостачальнику, оператору системи або третім особам, та матеріальні збитки, які викликані, зокрема, некваліфікованими діями персоналу оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника або субспоживача.
Пунктом 4.2.3 договору визначено необхідність сплати споживачем вартості недоврахованої електроенергії, розрахованої відповідно до Методики, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1.- 4.2.3. цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або є наслідком дії обставин непереборної сили (п. 4.2.4. договору).

Як вбачається з акту про порушення № 0000037 від 03.12.2019, представниками Маріупольського РЕС зазначено, що виявлено порушення засобів вимірювальної техніки. А саме: порушена схема обліку. Змінена полярність підключення вторинного ланцюга трансформатора струму за фазою «В». Похибка схеми обліку, заміряна зразковим приладом: тип PWS 2.3.PLUS № 32794 та склала 63 %.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що актом про порушення № 0000037 від 03.12.2019 не підтверджується факт вчинення споживачем порушення господарського зобов`язання, оскільки порушення схему обліку та зміна полярності підключення вторинного ланцюга трансформатора струму за фазою «В» сталися внаслідок некваліфікованих дій персоналу позивача під час підключення. Вказаний факт не заперечується ані позивачем, ані відповідачем по справі. Зокрема, представники позивача під час розгляду даної справи неодноразово наголошували на тому, що втручання споживача у роботу приладу обліку, розташованого у м. Маріуполь, пров. Дачний, буд. 7, не було, а виявлена похибка виникла через невірну схему підключення, яка могла бути виявлена з боку відповідача лише під час технічної перевірки.

Як вже зазначалося, на засіданні комісії Маріупольського РЕС з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, оформленим протоколом № 31/2 від 26.12.2019, було вирішено не проводити нарахування обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення № 0000037 від 03.12.2019 саме з огляду на факт відсутності втручання споживача у роботу приладу обліку, а також відсутність фактів здійснення інших дій, спрямованих на розкрадання електричної енергії з боку споживача.

Отже, донарахування спожитої електроенергії повинно провадитись за згодою відповідача (споживача) відповідно до п. 6.12 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, про що йшлося вище.

Суд зазначає, що порушення обліку спожитої електроенергії сталося внаслідок некваліфікованих дій саме персоналу позивача, що в силу п. 5.5.12 ПРРЕЕ виключає відповідальність споживача за шкоду заподіяну позивачу внаслідок неправильного обліку спожитої відповідачем електричної енергії.

Таким чином, здійснене позивачем донарахування плати за спожиту електроенергію за період з липня 2017 по грудень 2018 року, на думку колегії суддів, є неправомірним.

Приймаючи до уваги вищевикладене суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Згідно ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судовий збір відповідно до ст. 123, 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 42, 46, 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 236-241 господарський суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог акціонерного товариства ДТЕК Донецькі електромережі до квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ про стягнення вартості спожитої електричної енергії в сумі 436 610,93 грн., донарахованої протоколом № 31/2 від 26.12.2019 відмовити.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

У судовому засіданні 26.11.2020 проголошено та підписано вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 07.12.2020.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Головуючий суддя Ю.В. Бокова

Суддя М.О. Лейба

Суддя Д.М. Огороднік