ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

29 грудня 2020 року Справа № 923/826/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М. Б., за участю секретаря судового засідання Мальцевої О.В., розглянувши у судовому засіданні справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп", м.Херсон

до відповідача-1: Антонівської селищної ради м.Херсону

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Річковий термінал", м.Херсон

про визнання недійсними рішення і договору купівлі-продажу земельної ділянки

за участю представників сторін:

від позивача - не з`явився

від відповідача-1 - не з`явився

від відповідача-2 - не з`явився

в с т а н о в и в:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "АК "Олімп", м.Херсон звернувся до господарського суду із позовом до відповідача-1 Антонівської селищної ради м.Херсона, відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Річковий термінал", м.Херсон, смт.Антонівка про визнання недійсними:

- рішення Антонівської селищної ради від 17.04.2019р. №377 "Про продаж земельної ділянки";

- договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.05.2019р., укладений між Антонівською селищною радою м.Херсона і ТОВ "Річковий термінал", посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Гороховою Н.В., зареєстрований в реєстрі за номером 418.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням відповідачами прав позивача як землекористувача спірної земельної ділянки.

Ухвалою суду від 15.10.2019р. відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 14.11.2019р.

31.10.2019р. відповідачем -2 подано відзив на позовну заяву та витяг з ЄДР.

01.11.2019р. відповідачем-1 подано відзив на позовну заяву та витяг з ЄДР.

Ухвалою суду від 14.11.2019р. за клопотанням представника позивача підготовче засідання відкладено на 26.11.2019р.

В судовому засіданні 26.11.2019р. за клопотанням представника позивача оголошено перерву до 12 год. 00 хв. 16.12.2019р.

До початку судового засідання 16.12.2019р. позивачем подано до суду клопотання про витребування доказів та призначення будівельно-технічної експертизи.

В судовому засіданні 16.12.2019р. оголошено перерву до 12 год. 00 хв. 17.12.2019р.

17.12.2019р. відповідачем-1 подано до суду заперечення на клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 17.12.2019р. продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, розгляд справи відкладено на 03.01.2020р., відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "АК "Олімп" про витребування доказів, зобов`язано ТОВ "АК "Олімп" до 28.12.2019р. надати обґрунтоване пояснення - для з`ясування яких обставин, що мають значення для справи і на які позивач посилається у позові, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, запропоновано відповідачу-2 до 28.12.2019р. надати письмово викладену позицію щодо клопотання про призначення судової експертизи, запропоновано відповідачам в строк до 28.12.2019р. надати питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта, запропоновано сторонам в строк до 28.12.2019р. узгодити експерта або експертну установу для призначення експертизи.

17.12.2019р. відповідачем-2 подано заперечення щодо клопотання про призначення експертизи.

27.12.2019р. позивачем подано клопотання про витребування доказів, заяву про збільшення підстав позову та уточнене клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою суду від 03.01.2020р. за клопотанням представника відповідача-2 підготовче засідання відкладено на 16.01.2020р.

16.01.2020р. відповідачем-2 подано заперечення на уточнене клопотання позивача щодо призначення експертизи, відзив на заяву про збільшення підстав позову та відзив на клопотання про витребування доказів.

Ухвалою суду від 16.01.2020р. за клопотанням представника позивача, враховуючи необхідність забезпечення процесуальних прав учасників провадження, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, підготовче засідання відкладено поза межами встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку на 31.01.2020р.

29.01.2020р. відповідачем-1 подано до суду перелік питань, які необхідно поставити на вирішення судової експертизи.

Ухвалами від 31.01.2020р. відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів, прийнято до розгляду заяву ТОВ "АК Олімп" про збільшення підстав позову, задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АК "Олімп" про призначення судової будівельно-технічної експертизи, призначено у справі №923/826/19 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Херсонському відділенню Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

02.03.2020р. відповідачем-2 подано до суду відзив на заяву про збільшення підстав позову.

23.03.2020р. до господарського суду від експертної установи надійшов лист від 17.03.2020р. №09-19/20-202-вих "Про організацію проведення експертизи", в якому екперт просить письмово погодити строки виконання експертизи та клопотання від 17.03.2020р. №20-20 про надання додаткових матеріалів, необхідних для виконання будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 31.03.2020р. поновлено провадження у справі №923/826/19, зобов`язано сторони до 13.04.2020р. подати до суду письмово викладені позиції щодо можливості погодження строку виконання експертизи та додаткові матеріали, необхідні для виконання будівельно-технічної експертизи; призначено судове засідання на 14.04.2020р.

У зв`язку із введенням на території України карантину за клопотаннями сторін розгляд справи неодноразово відкладався, про що було винесено відповідні ухвали.

Ухвалою суду від 16.06.2020р. задоволено клопотання експерта про погодження проведення експертизи з 20.10.2020р., погоджено проведення експертизи з 20.10.2020р., направлено на адресу експертної установи документи (копію технічного паспорту), надані ТОВ "Річковий термінал", зобов`язано позивача ТОВ "АК "Олімп" та відповідача-2 ТОВ "Річковий термінал" направити на адресу Херсонського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України оригінали чи належним чином завірені копії витребуваних експертом додаткових матеріалів, зупинено провадження у справі №923/826/19 на час проведення судової експертизи.

09.07.2020р. до господарського суду повернуто матеріали справи №923/826/19 разом із повідомленням експертної установи про неможливість надання висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи у справі у зв`язку із несплатою позивачем вартості проведення експертизи протягом встановленого законом строку.

Ухвалою від 09.07.2020р. поновлено провадження у справі №923/826/19, ухвалено провести підготовче провадження у розумні строки, призначено підготовче засідання у справі на 03.09.2020р.

Ухвалою суду від 03.09.2020р. за клопотаннями представників позивача та відповідача-2 підготовче засідання відкладено на 22.09.2020р.

Ухвалою суду від 22.09.2020р. закрито підготовче провадження у справі №923/826/19, призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 23.10.2020р.

В судове засідання 23.10.2020р. представник позивача не з`явився, звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 23.10.2020р. розгляд справи відкладено на 06.11.2020р.

В судове засідання 06.11.2020р. позивач явку уповноваженого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою від 06.11.2020р. розгляд справи відкладено на 18.11.2020р., явку в засідання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп" визнано обов`язковою.

У зв`язку із перебуванням головуючого у справі судді на самоізоляції, судове засідання 18.11.2020р. не відбулось.

Ухвалою суду від 24.11.2020р. розгляд справи призначено на 10.12.2020р., явку в засідання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп" визнано обов`язковою, зобов`язано представника позивача надати для долучення до матеріалів справи належним чином оформлений ордер на право представляти інтереси товариства в Господарському суді Херсонської області.

10.12.2020р. від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі та клопотання, в якому останній зазначає, що має бажання брати участь в судовому засіданні з метою належного захисту інтересів позивача, проте у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю не має можливості прибути в судове засідання, тому просить відкласти розгляд справи. При цьому жодних доказів в обґрунтування даного клопотання представником позивача не надано.

Ухвалою суду від 10.12.2020р. розгляд справи відкладено на 29.12.2020р., явку в засідання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп" визнано обов`язковою, повторно зобов`язано представника позивача надати для долучення до матеріалів справи належним чином оформлений ордер на право представляти інтереси товариства в Господарському суді Херсонської області.

28.12.2020р. представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю останнього.

В судове засідання 29.12.2020р. представники сторін не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, з огляду на наступне.

Що стосується клопотання представника позивача адвоката Долгополова О.В. про відкладення розгляду справи.

Частиною 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За вимогами частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

На підтвердження повноважень представника позивача адвоката Долгополова О.В. разом з позовною заявою було подано довіреність №07/05 від 07.05.2019р та Ордер серія ХС №113682 від 23.09.2019р.

Разом з тим, станом на час проведення даного судового засідання з розгляду справи по суті строк дії довіреності від 07.05.2019р. закінчився.

Відносно Ордера серія ХС №113682 від 23.09.2019р. суд зазначає наступне.

Згідно із частиною 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (частина 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пунктів 4, 5, 14, 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Ордер містить наступні реквізити: серію, порядковий номер ордера; прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правову допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 1 січня 2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат"); підпис адвоката, який правову допомогу, якщо ордер виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі "Адвокат"); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/ адвокатським об`єднанням.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Крім цього, з наведених вище норм вбачається, що законодавець чітко встановив, що в ордері повинно бути зазначено орган, в якому надається правова допомога, зокрема в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога".

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Така ж правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18.

Проте, в ордері на надання правничої (правової) допомоги серія ХС №113682 від 23.09.2019р. не зазначено конкретний державний (судовий) орган, у якому надається відповідна правова допомога, оскільки в ньому зазначено, що адвокат надає правову допомогу товариству у судових органах України.

Суд звертає увагу позивача на те, що, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у наведеній вище постанові від 05.06.2019р., звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

Ухвалами від 24.11.2020р., 10.12.2020р. суд зобов`язував представника позивача надати для долучення до матеріалів справи належним чином оформлений ордер на право представляти інтереси товариства в Господарському суді Херсонської області.

Вимоги ухвали в цій частині позивачем не виконано.

За наведених обставин, враховуючи, що станом на час розгляду справи строк дії довіреності від 17.05.2019р. закінчився, а ордер не містить відомостей на підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів товариства в Господарському суді Херсонської області, а зазначення в ордері "у судових органах України" не свідчить про дотримання вимог закону у частині зазначення такого обов`язкового реквізиту ордеру як назва органу, у якому надається правова допомога адвокатом, суд констатує, що адвокат Долгополов О.В. не є уповноваженою особою на право представляти інтереси позивача в даному судовому процесі, отже клопотання про відкладення розгляду справи заявлено не уповноваженою на то особою, у зв`язку з чим підлягає залишенню без розгляду.

У відповідності до п.п. 1, 3 частини 2 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Виходячи із принципу гарантування Конституцією України судового захисту конституційних прав і свобод, судова діяльність має бути спрямована на захист цих прав і свобод від будь-яких посягань шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.

Згідно зі ст.13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

При цьому, ч.1 ст.8 названого Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 74 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи.

В залежності від конкретних обставин справи суд може або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Як зазначено вище, ухвалою від 22.09.2020р. було закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 23.10.2020р.

Ухвалами від 06.10.2020р., 24.11.2020р., 10.12.2020р. явка уповноваженого представника позивача ТОВ "АК Олімп" в судові засідання була визнана судом обов`язковою.

Проте, позивач явку уповноваженого представника в означені судові засідання не забезпечив, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про залишення позову у даній справі без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Перш за все слід зазначити, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Залишення позову без розгляду пов`язане з обставинами, які виключають розгляд справи у господарському суді до їх усунення.

При вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду слід мати на увазі, що застосування пункту 4 частини першої ст. 226 Господарського процесуального кодексу України можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, в протоколі судового засідання;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті.

Неявка представника позивача є підставою для залишення позову без розгляду за наявності одночасно таких умов: явка представника позивача була визнана судом обов`язковою, позивач не з`явився на виклик у засідання господарського суду, неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору.

При цьому, обґрунтовуючи залишення позову без розгляду через неявку представника позивача, господарський суд має визначити, яким чином неявка представника позивача перешкоджала вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до викладеного у позовній заяві позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп", фактично, обґрунтовані обставинами, що встановлені рішенням Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 та ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 01.08.2017р. у справі №766/9527/16-ц.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 27.09.2019р. у даній справі про залишення позову без розгляду господарський суд зобов`язав позивача надати копії судових рішень - Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 та апеляційного суду Херсонської області від 01.08.2017р. по справі №766/9527/16-ц, оскільки в наданих до позовної заяви примірниках останніх не ідентифікуються фізичні особи, кадастрові номери земельних ділянок та адреси розташування земельних ділянок.

Означені недоліки позивачем усунуто не було, при цьому, в заяві від 10.10.2019р. (т.1 а.с.120) позивач просив суд розглянути питання прийняття позову до розгляду без надання копій судових рішень від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 та від 01.08.2017р. у справі №766/9527/16-ц, зазначивши, що обізнаний з вимогою доведення фактів, які є предметом позову, і наслідків ненадання відповідних доказів до матеріалів справи.

За приписами ч.6 ст.202 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно.

Відповідно до ч.1 ст.209 Господарського процесуального кодексу України, суд, заслухавши вступне слово учасників справи, з`ясовує обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та досліджує в порядку, визначеному в підготовчому засіданні у справі, докази, якими вони обґрунтовуються.

Разом з тим, враховуючи, що в матеріалах справи на підтвердження обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, містяться копії судових рішень від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 та від 01.08.2017р. у справі №766/9527/16-ц, якими встановлено обставини, які, за твердженням позивача, мають суттєве значення для вирішення справи по суті, однак, в означених судових рішеннях не ідентифікуються фізичні особи, кадастрові номери земельних ділянок та адреси розташування земельних ділянок, господарський суд, за відсутності в судовому засіданні представника позивача позбавлений самостійно визначити, які саме обставини, відносно яких земельних ділянок (кадастрові номери, місця їх розташування), відносно яких об`єктів нерухомості означеними рішеннями встановлені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Крім того, позивач у своїх клопотаннях про відкладення розгляду даної справи посилався на те, що рішення у справі №923/201/19 від 15.08.2019р. оскаржено в апеляційному порядку, і результати апеляційного перегляду мають суттєве значення для вирішення даної справи.

Листом від 09.12.2020р. (т.2 а.с.181) позивач зазначив, що постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.12.2020р. рішення Господарського суду Херсонської області від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 залишено без змін, отже усі факти, встановлені даним рішенням, і які наведені в позовній заяві, у порядку ст.75 ГПК України є преюдиційними і повторному доказуванню не підлягають. При цьому позивач зауважив про неможливість подання до суду разом з даним листом постанови апеляційної інстанції у зв`язку з неотриманням останньої.

Разом з тим, постанова Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.12.2020р. у справі №923/201/19 не була подана до суду і станом на час проведення даного судового засідання, отже позивачем не доведено належними доказами факт набрання рішенням суду у справі №923/201/19, яке має суттєве значення при вирішенні даного спору, законної сили.

Положеннями статті 13 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України, учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Згідно зі статтею 46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Суд зауважує, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989р. зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019р. у справі № 916/3616/15.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020р. у справі № 910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020р. у справі №910/14715/17.

В даному випадку від позивача не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності.

Разом з тим, відсутність уповноваженого представника позивача в судовому засіданні за наявності наведених вище обставин (неподання належним чином оформлених судових рішень, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та які мають суттєве значення для вирішення даного спору), неможливість судом самостійно без пояснень позивача визначити та дослідити обставини, які встановлені судовими рішеннями від 15.08.2019р. у справі №923/201/19 та від 01.08.2017р. по справі №766/9527/16-ц, оскільки в наданих до позовної заяви примірниках останніх не ідентифікуються фізичні особи, кадастрові номери земельних ділянок та адреси розташування земельних ділянок, неподання позивачем доказів набрання законної сили рішенням від 15.08.2019р. у справі №923/201/19, унеможливлює розгляд справи по суті за відсутності представника позивача, у зв`язку з чим позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп" підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з положеннями ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За наведених обставин судовий збір, сплачений за подання даного позову, поверненню не підлягає.

Керуючись ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226, ст.ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АК Олімп", м.Херсон до відповідача-1 Антонівської селищної ради м.Херсона, відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Річковий термінал", м.Херсон, смт.Антонівка про визнання недійсними рішення і договору купівлі-продажу земельної ділянки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку у строки, встановлені ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 04.01.2021р.

Суддя М.Б. Сулімовська