ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" грудня 2020 р. Справа № 911/2017/20

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Мишко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайд-продукт"

про стягнення 22 236,21 гривень

за участю представників:

від позивача: Мокрієнко Т.В. (довіреність №373 від 03.09.2020)

від відповідача: Бенедюк С.С. (керівник)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду Київської області звернулось Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайд-продукт" (далі ТОВ "Сайд-продукт"/відповідач) про стягнення 22 236,21 гривень вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення.

Позовні вимоги обґрунтовано неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Сайд-продукт" своїх господарських зобов`язань в частині споживання електричної енергії та, як наслідок, несплатою 22 236,21 гривень вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.07.2020 у справі №911/2017/20 прийнято позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд справи №911/1792/20 в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 31.08.2020, а також встановлено сторонам строки для вчинення процесуальних дій, зокрема відповідачу для подання відзиву - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно наявних в матеріалах справи рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення про відкриття провадження у справі та відповідні процесуальні права і обов`язки, строки для їх реалізації і виконання, сторони були повідомлені належним чином, зокрема згідно рекомнедованого повідомлення про вручення поштового відправлення за №181 відповідач оримав ухвалу про відкриття провадження у даній справі 11.08.2020.

17.08.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" надійшли пояснення щодо викладених у позові обставин.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.08.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 31.08.2020, у справі №911/2017/20 відкладено судове засідання на 21.09.2020.

04.09.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшло повідмолення.

Згідно резолюції головного спеціаліста відділу автоматизованого документообігу та обробки внутрівідомчої службової кореспонденції Господарського суду Київської області вказане вище клопотання не підписано з використанням електронного цифрового підпису.

Згідно статті 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги " електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Відповідно до частини 8 статті 42 Господарського процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Враховуючи викладене вище та імперативні приписи норм Господарського процесуального кодексу України, судом залишено без розгляду вказане вище повідомлення,

як таке, що подано з недотриманням форми та порядку, передбачених процесуальним законом для подачі документів в електронній формі.

Водночас, з огляду на наявну в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформацію про те, що найменування юридичної особи за ідентифікаційним кодом 23243188 - Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», змінено на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі», суд дійшов висновку, що надалі під час розгляду вказаної справи правильна назва вказаної особи - Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (далі - ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі"/позивач).

08.09.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли пояснення стосовно викладених у позові обставин.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.09.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 21.09.2020, у справі №911/2017/20 відкладено судове засідання на 12.10.2020.

21.09.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшло повідмолення про зміну найменування Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

01.10.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли пояснення щодо викладних у позові обставин разом з долученими до вказаних пояснень фотокартками.

Приписами ст. 252 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Приписами ст. ст. 73, 80 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

З огляду на вказне вище, оскільки відповідачем не заявлено про неможливість подання фотокарток разом з заявою по суті - відзивом, у встановлений судом строк, заздалегідь до початку початку розгляду вказної справи по суті, як і не обґрунтовано вказану неможливість та поважність відповідних причин, суд дійшов висновку про залишення без розгляду поданих відповідачем разом з поясненнями фотокарток.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.10.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 12.10.2020, у справі №911/2017/20 відкладено судове засідання на 23.11.2020.

23.11.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи.

Частиною першою статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Водночас, провадження у даній справі відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 31.08.2020, як наслідок, відповідно до приписів ст. 252 ГПК України, розгляду вказаної справи по суті розпочався 31.08.2020.

Однак відповідачем не наведено та необґрунтовано поважність причин пропуску відповідного процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи, а тому суд дійшов висновку про залишення без розгляду клопотання відповідача про призначення у даній справі експертизи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.11.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 23.11.2020, у справі №911/2017/20 відкладено судове засідання на 07.12.2020.

26.11.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли пояснення стосовно викладених у позові обставин. Разом із вказаними поясненнями позивачем подано копії додатків до договору постачання електричної енергії від 05.12.2014 та акта розмежування балансової належності.

З огляду на приписи ст. ст. 80, 252 ГПК України щодо строків та порядку початку розгляду справи по суті у спрощеному позовному провадженні та подання учасниками процесу, зокрема клопотань, оскільки позивачем не заявлено про неможливість подання додатків до договору постачання електричної енергії від 05.12.2014 та акта розмежування балансової належності разом з заявою по суті - позовною заявою, як і не обґрунтовано вказану неможливість та поважність відповідних причин, суд дійшов висновку про залишення без розгляду поданих позивачем разом з поясненнями вказаних документів.

07.12.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли:

- повторне клопотання про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи;

- заява про вчинення судом дій із з`ясування та надання позивачем пояснень стосовно рядку питань, що виникли у відповідача стосовно суті спору.

Водночас, провадження у даній справі відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 31.08.2020, як наслідок, відповідно до приписів ст. 252 ГПК України, розгляду вказаної справи по суті розпочався 31.08.2020.

Врахочувуючи приписи ст. ст. 99, 252 ГПК України щодо строків та порядку початку розгляду справи по суті у спрощеному позовному провадженні та подання учасниками процесу заяв та/або клопотань, оскільки відповідачем не наведено та необґрунтовано поважність причин пропуску відповідного процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи, суд дійшов висновку про залишення без розгляду клопотання відповідача про призначення у даній справі експертизи.

Що ж до заяви відповідача про вчинення судом дій із з`ясування та надання позивачем відповідей стосовно питань відповідача по суті спору, то суд дійшов висновку про відмову у задоволенні такої заяви, як безпідставної та такої, порядок подання та розгляду якої не пердбачений нормами процесуального законодавства.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.12.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 07.12.2020, у справі №911/2017/20 у судовому засіданні оголошено перерву до 28.12.2020.

У судовому засіданні 28.12.2020, закінчивши з`ясування обставин та перевірки їх доказами, суд вийшов до нарадчої кімнати, після виходу з якої

ВСТАНОВИВ:

05.12.2014 між Публічним акціонерним товариство "Київобленерго" яке надалі змінило найменування на ПрАТ "Київобленерго" та, відповідно, ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі", як постачальником, та Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайд продукт" (ідентифікаційний код 30537044), як споживачем, укладено договір про постачання електричної енергії №318 (далі - договір постачання електричної енергії), відповідно до п. 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 50 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами вказаного договору.

Відповідно до пп. 4.2.3., 9.4 договору постачання електричної енергії споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі дій споживача: самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2015. Договір вважається продовження на кожний наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов. Копія вказаного договору наявна в матеріалах справи.

Копія вказаного вище договору наявна в матеріалах справи.

Як слідує з наявної в матеріалах справи копії акта про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому №455605 від 03.11.2016 (далі - акт про опломбування), на об`єкті споживача (виробний цех) за адресою: м. Антонівка, вул. Олексія Цмокна, 1В, встановлено лічильник електроенергії НІК2301АП3 №362232 (далі - прилад обілку) та пломбу на клемній кришці вказного засобу обілку - №С30488886 (далі - пломба лічильника).

Так, зі змісту викладених у позові обставин слідує, що проведеною 17.09.2018 технічною перевіркою за адресою споживача виявлено порушення останнім Правил роздрібного ринку електричної енергії - відсутність пломби з відбитками тавр енергопостачальника, встановлених на клемній кришці розрахункового приладу обліку, вказаних в акті збереження пломб №455605 від 03.11.2016, за результатами чого позивачем складено акт про порушення №К037122 від 17.09.2018 (далі - акт про порушення), копія якого наявна в матеріалах справи.

Так, у відповідному акті вказано про порушення споживачем п. 5.5.5 пп. 8, пп. 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладів обліку, відсутність пломб з відбитками тавр енергопостачальника, установлених на клемній кришці, розрахунокового приладу обліку, вказаних в акті збереження пломб №455605 від 03.11.2016 (далі - порушення/порушення ПРРЕЕ). Також в акті вказано, що замість відсутньої пломби, позивачем виявлено пломбу за №70407196.

Акт про порушення №К037122 від 17.09.2018 підписано представниками постачальника у складі чотирьох осіб, а також свідками - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що в акті зроблено відповідні записи, тоді як в графі щодо ознайомлення споживача зі вказаним актом зазначено, що представник споживача від підпису відмовився.

Відповідно до акта тимчасового вилучення до акта про порушення від 17.09.2018 позивачем вилучено у споживача прилад обліку разом з пломбою №70407196 та упаковано у сейф-пакет №UA00109625. Копія вказаного акта наявна в матеріалах справи.

Поряд з тим, відповідно до наданих позивачем пояснень, прилад обілку, де виявлено порушення, було розміщено в щиту 0,4 кВ трансформаторної підстанції, доступ до якої відповідачу не обмежено, жодних заяв щодо неможливості доступу до приладу обліку від відповідача не надходило.

24.09.2018 на засіданні комісії з розгляду акту про порушення, рішення якої оформлено протоколом №066 вирішено вилучені у споживача лічильник та пломбу направити на проведення експертного дослідження. Копія протоколу №123 від 24.09.2018 наявна в матеріалах справи.

Як зауважив позивач, за результатами дослідження складено висновок експертного дослідження №2512/18-25/1049/19-25 від 16.09.2019, згідно з яким на наданому на дослідення лічильнику виявлено сліди пошткодження його внутрішніх елементів, пломба держповірки має сліди механічного впливу, а тому, за довдами позивача, вказане свідчить про наявність вини відповідача перед позивачем за споживання електричної енергії, яка не обліковувалась налженим чином. Копію висновку експертного дослідження №2512/18-25/1049/19-25 від 16.09.2019 позивачем додано до позовної заяви.

29.01.2020 на засіданні комісії з розгляду акта про порушення, на підставі відповідних матеріалів порушення та експертного дослідження, зафіксоване актом порушення кваліфіковано як таке, що сталося з вини споживача, вчинене відкритим способом, а тому вирішено провести розрахунок згідно п. 8.4.10. ПРРЕЕ, за формулою 4, за величиною розрахункового добового споживання згідно дозовленої потужності по договору, за період 17 днів - з 31.08.2018 по 17.09.2018, по тарифах, що діяли протягом періоду нарахування (далі - рішення про нарахування електроенергії).

Вищезазначене рішення оформлене протоколом №224 від 29.01.2020 (далі - протокол), підписаним членами комісії, тоді як пристуній на засіданні представник споживача надав пояснення стосовно розгляду акту про порушення та не погодився з рішенням комісії, про що свідчить відповідна відмітка з підписом представника споживача у протоколі, копія якого наявна в матеріалах справи. Копія вказаного протоколу вручено представнику споживача разом з розрахунком величини вартості недоврахованої електроенергії, про що свідчить відповідна відмітка у протколі.

На підставі вказаного вище рішення ПрАТ "Київобленерго" нараховано ТОВ "Сайд-продукт" до сплати 22 236,21 гривень вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення, які позивач, відповідно, і заявив до стягнення за позовом у вказаній справі з посиланням, зокрема, на п. 3 ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно до наданих пояснень відповідач заперчив проти вимоги позивача з огляду на те, що прилад обілку у 2013 році було перенесено з території товариства до ТП 387 - на територію сусіднього підприємства з порушенням постанови КМУ №209 віж 04.03.1997 та п. 4.2.8. договору №318 від 05.12.2014, а також п. 5.1.3. Кодексу комерційного обілку від 14.03.2018, оскільки відповідач не мав доступу до шафи, в яку було перенесено прилад обліку, як і до самого обліку.

В розрізі вказаного вище відповідач вказав, що при поданні показів споживання електроенергії для складання звітів він опирався на покази власного, розташованого на території лічильника.

Відповідач зауважив, що він не визнає ані акт про опломбування, ані акт про порушення, оскільки директор товариства не був присутній при опломбуванні та під час проведення перевірки і свій підпис на таких атках не ставив, а тому, з урахуванням вказаного вище, ТОВ "Сайд-продукт" зазнчив про відсутність у нього відповідальності згідно акта про порушення.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до приписів ст. ст. 173, 174 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно ч. 3 ст. 58, ч.ч. 1, 2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний, зокрема: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312, в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Правила/ПРРЕЕ), вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами; учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно пункту 1.1.2, підпунктів 4, 5, 8, 12 пункту 5.5.5, пунктів 8.2.5., 8.2.6., 8.2.7. ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Отже, у спорі про стягнення вартості недоврахованої електроенергії визначальним є доведеність обставин порушення споживачем ПРРЕЕ, яке відповідно до п. 1.1.2 таких Правил фіксується актом про порушення - документом встановленої форми, що є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, та на підставі якого виставляються рахунки, які відповідно до підпункту 4 пункту 5.5.5 Правил споживач зобов`заний оплачувати.

Поряд з тим, як слідує зі змісту пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, дійсність акта, у разі відмови споживача від його підписання, ставиться в залежність від наявності підписів, окрім уповноваженого представника оператору системи, ще двох незаінтересованих осіб (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Так, з наявного в матеріалах справи акта про порушення слідує, що останній підписано уповноваженими представниками ПрАТ "Київобленерго", які відповідно і проводили вказану перевірку у складі чотирьох осіб, тоді як від споживача директор товариства від підпису відмовився.

За таких обставин, враховуючи відмову споживача від підпису акту про порушення, при оформленні вказаного акту застосуванню підлягає абзац 5 п. 8.2.5. ПРРЕЕ щодо необхідності наявності у акті підписів двох незаінтересованих осіб, як підстави для дійсності такого акту та внесених до нього відомостей.

Відповідно до змісту акта про порушення останній містить підписів двох незаінтересованих осіб, свідків, із відповідним зазначенням прізвищ вказаних осіб та встановленням їх особи.

Також вказаний акт про порушення містить передбачені законом відомості, зокрема: зміст виявленого порушення та посилання на пункти ПРРЕЕ - відсутність пломб з відбитками тавр енергопостачальника, установлених на клемній кришці, а також необхідні вихідні дані, а тому, з огляду вказаних вище обставини суд дійшов висновку, що акт про порушення №К037122 від 17.09.2018 є дійсним документом, що фіксує відповідно виявлене порушення та є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Доказово не підтверджені посилання відповідача на відсутність його представника під час проведення перевірки та складення акта про порушення, як і відсутність представника товариства під час опломбування лічильника, визнаються судом неспроможними, позаяк вказані односторонні та субєктивні твердження відповідача не відповідають встановленому нормами чинного законодавства обов`язку споживача забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку електричної енергії, який, відповідно, кореспондує праву постачальника електроенергії на доступ до засобів обліку електричної енергії, та не ставиться в залежність від організації та визначення споживачем відповідальної особи/представника з метою виконання ним відповідних законодавчих приписів.

Водночас наявний в матеріалах справи акт про опломбування містить підписи предстаників сторін, у тому числі і представника відповідача, а також необхідні ідентифікуючі дані щодо засобу обліку та пломби, встановленої на клемній кришці цього засобу обліку, а тому відповідач, прийнявши на відповідальне зберігання засіб обліку електричної енергії та встановлену на ньому пломбу, зобов`язався нести повну відповідальність за їх цілісність та збереження згідно п. 5.5.5 ПРРЕЕ.

Решта доводів стосовно відсутності у відповідача доступу до засобу обліку є доказово не підтвердженими твердженнями відповідача.

В розрізі вказаного вище суд звертає увагу на те, що обов`язок по доказування в силу вимог процесуального закону покладено безпосередньо на сторони, а процедура доказування містить достатньо широкий обсяг можливостей та прав сторін стосовно доведення обставин, покладених в основу обгрунтування власних доводів, чим відповідач при розгляді вказаної справи не скористався.

З огляду вказаного вище, враховуючи встановлені та підтверджені обставини відсутності встановленої на засобі обліку та переданої відповідачу на зберігання пломби, суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо порушення відповідачем ПРРЕЕ та наявності правових підстав для нарахування вартості необлікованої електроенергії.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, в чинній на час складання акта про порушення редакції, у разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією або Правил користування електричною енергією для населення на час складання акта про порушення встановлювала чинна Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 (далі - Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії).

Поряд з тим на час проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення та прийняття відповідного рішення про нарахування вартості необлікованої електроенергії вказана вище методика втратила чинність згідно постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18.07.2019 №1525), відповідно до якої розділ VIII ПРРЕЕ був доповнений главою 8.4., яка регулює визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил.

Відповідно до наданих відповідачем пояснень та наявного в матеріалах справи розрахунку на підставі рішення про нарахування електроенергії позивачем нараховано відповідачу до сплати кошти у розмірі 22 236,21 грн, а розрахунок проведено за формулою 4 п. 8.4.10 ПРРЕЕ - Wдоб = Р*tдоб*Кв, із обраними згідно договору даними: Р - 50 кВт, tдоб - 24 год.

Згідно п. 8.4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії, в редакції станом на момент прийняття рішення про нарахування вартості необлікованої електроенергії, у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розраховується за формулою, зокрема, 4 - Wдоб = Р*tдоб*Кв, де:

Р - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год;

Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Пунктом 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, в редакції станом на момент прийняття рішення про нарахування вартості необлікованої електроенергії, зокрема підпунктами 1-5 вказаного пункту, визначено такі порушення:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії);

3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);

4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів);

5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

За таких обставин, оскільки відсутність встановленої енергопостачальною компанією пломби є окремим порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії, перевіривши здійснене позивачем нарахування недоврахованої електроенергії, суд дійшов висновку про те, що вказаний розрахунок здійснено згідно законодавчих вимог на підставі вірно обраних формули та показників.

З огляду вказаного вище, суд дійшов висновку про доведеність позивачем обставин виявлення порушення відповідачем ПРРЕЕ, як підстави для нарахування та стягнення з останнього вартості необлікованої електричної енергії.

Поряд з тим судом враховано, що рішення про нарахування електроенергії відповідачем у судовому порядку не оскаржено, таке рішення станом на момент розгляду даної справи є дійсним, тоді як вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.07.2019 у справі №904/3918/18.

За таких обставин, оскільки позивачем доведено обставини порушення відповідачем ПРРЕЕ, як наслідок наявності підстав для нарахування відповідачу вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення, суд дійшов висновку про задоволення позовної вимоги Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайд-продукт" 22 236, 21 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення.

Відповідно до приписів статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються судом на позивача у повному обсязі.

Водночас позивачем заявлено до стягнення з відповідача 4 521,60 грн за проведення експертного дослідження, за результатами якого складено висновок №2512/18-25/1049/19-25 від 16.09.2019.

До позовної заяви позивачем додано копію рахунка №2286 від 04.06.2019 та зазначено, що вкзані кошти є судовими витратами, що пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи.

Приписами ст. 123 ГПК України унормовано, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Водночас згідно приписів ст. ст. 73, 98, 101 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, висновками експертів.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Однак наявний в матеріалах справи висновок експертного дослідження №2512/18-25/1049/19-25 від 16.09.2019 не містить відомості, зокрема, щодо того, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а тому вказаний висновок не є висновком експерта у розумінні відповідних процесуальних приписів, як наслідок витрати на оплату вказаного дослідження не є судовими витратами та розподілу і покладенню на відповідача не підлягають.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст.ст. 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сайд-продукт" (09138, Київська обл., Білоцерківський р-н, с. Мала Антонівка, вул. Першотравнева, 1В, ідентифікаційний код 30537044) на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б, ідентифікаційний код 23243188) 22 236 (двадцять дві тисячі двісті тридцять шість) грн 21 коп. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення, та 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням пункту 4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 26.02.2021.

Суддя В.А. Ярема