ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2020 р. м. Київ Справа № 911/1345/19

Господарський суд Київської області в складі:

головуючого судді Христенко О.О.

за участю секретаря Гарбуз Л.В.

розглянувши справу № 911/1345/19

за позовом Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі 1. Київської обласної державної адміністрації, м. Київ

2. Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області,

с. Бирюки Рокитнянського району

до Приватного підприємства «Надра-Сервіс», м. Біла Церква

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області, смт. Рокитне

про стягнення 1 225 711,56 грн.

за участю представників сторін:

прокурор: Борисюк А.А. - посвідчення № 050033 від 12.06.2018;

від позивача 1: Пільчесвька Ю.В. - витяг з ЄДР;

від позивача 2: не з`явився;

від відповідача: Золотарьова М.К. - адвокат, довіреність № 5 від 31.07.2020,

Москаленко О.В. - директор;

від третьої особи: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До господарського суду Київської області надійшла позовна заява заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі 1. Київської обласної державної адміністрації (надалі - позивач 1), 2. Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (надалі - позивач 2) до Приватного підприємства «Надра-Сервіс» (надалі - відповідач) про стягнення 1 225 711,56 грн. збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га, яка розташована на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (за межами населеного пункту) без правовстановлюючих документів.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що розпорядженням Київської обласної адміністрації № 432 від 19.11.2015 надано в оренду ПП «Надра-Сервіс» земельну ділянку кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га для розміщення піщаного кар`єру на термін дії спеціального дозволу на користування надрами № 5101 від 14.01.2010 з розміром річної орендної плати 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Однак, відповідач використовував зазначену земельну ділянку без укладення договору оренди земельної ділянки (договір оренди було укладено лише 11.09.2017). Комісією з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельних ділянок Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області визначено збитки у вигляді неодержаного Бирюківською сільської радою доходу за час фактичного користування ПП «Надра-Сервіс» земельною ділянкою без оформлення відповідного документа, що посвідчує право користування нею на умовах оренди, за період з 01.08.2016 по 11.09.2017 в сумі 1 225 711,56 грн.

Ухвалою суду від 03.06.2019 прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 26.06.2019.

Через канцелярію суду (вх. № 12226/19 від 20.06.2019) від відповідача надійшов відзив від 20.06.2019 на позовну заяву, в якому відповідач проти позовних вимог заперечує з підстав викладених у відзиві, в саме, що позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку збитків, завданих внаслідок неодержання доходів за час тимчасового використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів; прокурором не доведено, що земельна ділянка використовувалась відповідачем у повному обсязі; місцева рада - Бирюківська сільська рада відповідно до Податкового кодексу України не встановила місцевий податок, у складі якого є орендна плата за земельну ділянку у розмірі 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки; протягом 2015-2018 років відповідач неодноразово звертався до Київської обласної державної адміністрації із клопотаннями про зменшення розміру орендної плати з 12 % нормативної грошової оцінки до економічно обґрунтованого рівня, Київська обласна державна адміністрація визнала обґрунтованими доводи відповідача і розпорядженням № 286 від 03.05.2018 внесла зміни до свого розпорядження № 432 від 19.11.2015 та змінила розмір орендної плати з 12 % на 4 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Через канцелярію суду (вх. № 12227/19 від 20.06.2019) від відповідача надійшло клопотання від 20.06.2019 про витребування доказів, а саме к позивача 1 інформації (документів) про результати розглядів клопотань відповідача про зменшення ставки орендної плати.

Через канцелярію суду (вх. № 12228/19 від 20.06.2019) від відповідача надійшло клопотання від 20.06.2019 про призначення судової земельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити питання якою земельною ділянкою у межах земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0006 фактично користувалось ПП «Надра-Сервіс» у період з 01.08.2016 по 11.09.2017.

Ухвалою суду від 26.06.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самосійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Рокитнянську районну державну адміністрацію Київської області, відкладено підготовче засідання на 10.07.2019.

На електронну адресу суду (вх. № суду 13370/19 від 08.07.2019) та через Укрпошту (вх. № 13370/19 від 12.07.2019) від Бирюківської сільської ради надійшли відповідь вих. № 129 від 05.07.2019 на відзив, в якій позивач 2 просить задовольнити позов прокурора в повному обсязі; письмові пояснення вих. № 131 від 05.07.2019 щодо необґрунтованості клопотання відповідача про витребування доказів; письмові пояснення вих. № 130 від 05.07.2019 щодо необґрунтованості клопотання відповідача про призначення експертизи.

На електронну адресу суду (вх. № суду 13382/19 від 08.07.2019) та через Укрпошту (вх. № 13382/19 від 12.07.2019) від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшла відповідь вих. № 36-03-572-вих-19 від 05.07.2019 на відзив, в якій прокурор не погоджується з доводами відповідача та просить суд задовольнити позов в повному обсязі; письмові заперечення вих. № 36-03-573-вих-19 від 05.07.2019 на клопотання відповідача про витребування доказів; письмові заперечення вих. № 36-03-574-вих-19 від 05.07.2019 на клопотання відповідача про призначення експертизи.

Клопотання відповідача про витребування доказів та призначення судової земельно-технічної експертизи судом відхилено, як необґрунтовані та не доведені.

В системі «Електронний суд» від відповідача надійшли письмові пояснення від 09.07.2019 (вх. № суду 64/19 від 10.07.2019) до відзиву на позовну заяву, в яких відповідач просить в позові відмовити повністю.

Ухвалою суду від 10.07.2019 відкладено підготовче засідання на 19.08.2019.

Через канцелярію суду (вх. № 14266/19 від 22.07.2019) від третьої особи - Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області надійшли письмові пояснення вих. № 06-43/2086 від 05.07.2019, в яких третя особа підтримує позов прокурора та просить задовольнити позов в повному обсязі.

На електронну адресу суду (вх. № суду 15731/19 від 16.08.2019) та Укрпоштою (вх. № 16860/19 від 20.08.2019) від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшли письмові заперечення вих. № 36-03-680-вих-19 від 15.08.2019 на пояснення відповідача до відзиву на позову заяву, в яких прокурор просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

Через канцелярію суду (вх. № 15757/19 від 19.08.2019) від відповідача надійшло клопотання від 19.08.2019 про зупинення провадженя у справі № 911/1345/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 320/3135/19 за позовом ПП «Надра-Сервіс» до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування розпорядження «Про затвердження акту комісії з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» № 440 від 28.12.2018.

Ухвалою суду від 19.08.2019 зупинено провадження у справі № 911/1345/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 320/3135/19.

Через канцелярію суду (вх. № 57/20 від 02.01.2020) від відповідача надійшло клопотання від 27.12.2019 про поновлення провадження у справі № 911/1345/19, оскільки ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 у справі № 320/3135/19 закрито провадження в адміністративній справі № 320/3135/19, оскільки дану справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Ухвалою суду від 08.01.2020 поновлено провадження у справі № 911/1345/19 та призначено підготовче засідання на 29.01.2020.

На електронну адресу суду (вх. № суду 786/20 від 14.01.2020) та Укрпоштою (вх. № 878/20 від 15.01.2020) від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшла заява вих. № 36/3-5вих-20 від 09.01.2020 про поновлення провадження у справі № 911/1345/19, яке вже було поновлено ухвалою суду від 08.01.2020.

В підготовчому засіданні 29.01.2020 відповідач надав клопотання про визнання розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області «Про затвердження акту комісії з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» № 440 від 28.12.2018 та акт комісії по визначенню відшкодування збитків, складений комісією з визначення та відшкодування збитків, неналежними та недопустимими доказами у справі.

Ухвалою суду від 29.01.2020 зупинено провадження у справі № 911/1345/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Через канцелярію суду (вх. № 17026/20 від 12.08.2020) відповідач надав клопотання від 10.08.2020 про поновлення провадження у справі № 911/1345/19 та письмові пояснення у справі від 10.08.2020.

Ухвалою суду від 21.08.2020 поновлено провадження у справі № 911/1345/19 та призначено підготовче засідання на 30.09.2020.

На електронну адресу суду (вх. № суду 20853/20 від 29.09.2020) та Укрпоштою (вх. № 21136/20 від 02.10.20209) від Кагарлицької місцевої прокуратури надійшли письмові заперечення вих. № 36-03-665-вих-20 від 28.09.2020 на письмові пояснення відповідача, в яких прокурор просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

На електронну адресу суду (вх. № суду 20873/20 від 29.09.2020) та Укрпоштою (вх. № 22160/20 від 12.10.2020) від Бирюківської сільської ради надійшли письмові заперечення вих. № 161 від 28.09.2020 на пояснення відповідача, в яких позивач 2 просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

На електронну адресу суду (вх. № 20893/20 від 30.09.2020) від Бирюківської сільської ради (позивач 2) надійшла заява вих. № 162 від 29.09.2020 про розгляд справи без участі представника позивача 2, оскільки на території України запроваджено карантин з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19. У заяві зазначено, що позивач 2 позов прокурора підтримує в повному обсязі.

У зв`язку із знаходженням судді Христенко О.О. на лікарняному, підготовче засідання, призначене на 30.09.2020, не відбулося.

Ухвалою суду від 20.10.2020 призначено підготовче засідання на 09.11.2020.

Ухвалою суду від 09.11.2020 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.12.2020.

В судовому засіданні 02.12.2020 оголошувалась перерва до 18.12.2020.

Присутній в судових засіданнях прокурор повністю підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити з мотивів, викладених в позові та відповіді на відзив.

Присутній в судовому засіданні представник позивача 1 повністю підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити з мотивів, викладених в позові.

Позивач 2 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, в якій позовні вимоги прокурора підтримав в повному обсязі.

Присутні в судовому засіданні представники відповідача заперечували проти позову, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, доповненнях до відзиву та письмових запереченнях.

Третя особа в судові засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, в наданих до суду письмових поясненнях підтримала позовні вимоги прокурора в повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представників позивача 1 та відповідача, присутніх в судових засіданнях, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

Кагарлицькою місцевою прокуратурою за результатами опрацювання інформації Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області та листа Білоцерківського МВ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області вих. № 51/26-570 від 14.03.2018 було виявлено факт використання відповідачем земельної ділянки площею 9,2000 га на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) без оформлення договору оренди та без сплати орендних платежів, що спричинило неодержання Бирюківською сільською радою доходу в формі орендної плати за час фактичного безоплатного користування відповідачем земельною ділянкою.

Наведені обставини і стали підставою для звернення прокурора в інтересах держави в особі позивача 1 та позивача 2 з позовом про стягнення збитків в розмірі 1 225 711,56 грн., завданих внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання (у зв`язку із зайняттям (використанням) без правовстановлюючих документів відповідачем) земельної ділянки площею 9,2000 га кадастровий номер :03:005:0006, яка розташована на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (за межами населеного пункту).

Щодо наявності підстав для звернення саме прокурора до суду в інтересах позивачів 1 та 2, господарський суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рн/99, "інтереси держави" є оціночним поняттям, тому прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до ст.ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі 1. Київської обласної державної адміністрації та 2. Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

Статті 13, 14 Конституції України, ст.ст. 1-3 Земельного кодексу України, ст. 324 ЦК України визначають, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 ЗК України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Таким чином, інтереси держави порушені у зв`язку з безоплатним користуванням відповідачем земельною ділянкою площею 9,2000 га, яка знаходиться на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту), розпорядження якою відповідно до ЗК України здійснюється Київською обласною державною адміністрацією (позивач 1), а орендну плату за користування якою повинна отримувати Бирюківська сільська рада (позивач 2).

Так, відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено обов`язок представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган " державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до положень ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Виходячи із змісту рішення Конституційного суду України у справі № 3-рп/99 від 08.04.1999, прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. При цьому, інтереси держави можуть збігатись повністю, частково або не збігатись зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Так, Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорон землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Крім того, Європейський Суд з прав людини звертав увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, п. 35) Європейський Суд з прав людини висловив таку думку (неофіційний переклад): "сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Водночас, Європейський Суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Разом з тим, участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст, 23 Закону України "Про прокуратуру").

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

Отже, звертаючись до суду з позовною заявою, прокурор, по-перше, реалізує конституційну функцію представництва інтересів держави в суді. При цьому прокурор є особливим суб`єктом господарського процесу і його участь у господарському судочинстві викликана необхідністю виконання функції представництва інтересів держави у випадках, передбачених законом (ст. 131-1 Конституції України, ст. 53 ГПК України, ст.ст. 23, 24 Закону України "Про прокуратуру").

По-друге, з викладеного вбачається, що органами, уповноваженим на захист цих інтересів держави у зв`язку з виявленим порушенням, не вжито жодних заходів, спрямованих на усунення наслідків правопорушення та стягнення спричинених збитків із відповідача.

17.05.2019 Кагарлицькою місцевою прокуратурою було направлено до Київської обласної державної адміністрації та Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області листи вих. № 36-03-432-вих 19 та вих. № 36-03-433-вих 19 відповідно від 11.05.2019 про здійснення прокурором представництва інтересів держави в суді щодо захисту порушеного права.

Враховуючи вищенаведене у сукупності, судом встановлено, що Київською обласною державою адміністрацією та Бирюківською сільською радою Рокитнянського району Київської області не вжито жодних заходів реагування у зв`язку із порушеним правом держави та щодо поновлення зазначеного права держави, що свідчить про бездіяльність позивачів щодо нездійснення останніми захисту інтересів держави.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вимоги Закону України "Про прокуратуру" та Господарського процесуального кодексу України, при зверненні з позовом до суду, прокурором дотримані.

Як вже було встановлено судом та зазначено вище, прокурор звернувся до господарського суду про про стягнення 1 225 711,56 грн. збитків, заподіяних внаслідок використання відповідачем земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га, яка розташована на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (за межами населеного пункту) без правовстановлюючих документів, з огляду на що, суд встановив наступне.

Згідно ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі державної власності є відповідні органи державної влади.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 ЗК України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

За змістом ст.ст. 122, 123, 124 ЗК України надання земельних ділянок державної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади. Передання в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади, згідно з їх повноваженнями, визначеними ст. 122 ЗК України шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Право оренди земельної ділянки виникає з ммету державної реєстрації цього права (ст. 125 ЗК України).

Статтею 206 ЗК України встановлено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положеннями ч. 1 ст. 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Так, розпорядженням Київської обласної державної адміністрації «Про надання в оренду земельної ділянки Приватному підприємству «Надра-Сервіс» від 19.11.2015 № 432 затверджено «Проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду ПП «Надра-Сервіс» для розміщення піщаного кар`єру площею 9,2000 га, яка розташована: Бирюківська сільська рада Рокитнянського району Київської області. Надано ПП «Надра-Сервіс» земельну ділянку площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006) в оренду на термін дії спеціального дозволу на користування надрами від 14.01.2010 № 5101 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру (землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення) на території Бирюківської сільської ради Рокитянського району Київської області (за межами населеного пункту). Установлено річну орендну плату - 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Зобов`язано ПП «Надра-Сервіс» приступити до використання зазначеної земельної ділянки після підписання договору оренди та його реєстрації. Доручено Рокитянській районній державній адміністрації від імені Київської обласної державної адміністрації, у вставленому законодавством порядку, укласти з ПП «Надра-Сервіс» договір оренди земельної ділянки, зазначеної у цьому розпорядженні.

Вказане розпорядження позивача 1 чинне, дійсне, доказів його оскарження до суду не надано.

Листами вих. № 06-40/1902 від 30.06.2016 та вих. № 06-40/2413 від 16.08.2017 третя особа - Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області зверталась до відповідача з проханням терміново з`явитися до юридичного відділу апарату Рокитнянської районної державної адміністрації для укладення договору оренди земельної ділянки площею 9,2000 га, наданої відповідачу для розміщення піщаного кар`єру на території Бирюківської сільської ради на підставі розпорядження Київської обласної державної адміністрації № 432 від 19.11.2015.

Листом вих. № 35 від 07.07.2016 відповідач повідомляв третю особу - Рокитнянську районну державну адміністрацію, що Київською обласною державною адміністрацією розглядається повторне клопотання відповідача про зменшення ставки орендної плати з 12 % до економічно обґрунтованої ставки, після чого відповідач з`явиться до третьої особи для урегулювання даного питання.

Так, відповідач у відзиві на позову заяву та у судових засіданнях зазначав, що встановлений розпорядженням позивача 1 розмір орендної плати 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки фактично збільшився у декілька разів в порівнянні з попередніми договорами оренди і відповідач не має фінансової можливості сплачувати орендну плату у вказаному розмірі.

Департамент містобудування та архітектури Київської обласної державної адміністрації листом вих. № 01.43/1118 від 06.06.2016 про перегляд відсоткової ставки орендної плати за землю відмовив відповідачу у перегляді розміру орендної плати, оскільки відповідач без укладення договору оренди використовує земельні ділянку і отримує прибуток від її використання.

Листом вих. № 45 від 09.11.2016 відповідач звертався до позивача 1 - Київської обласної державної адміністрації з обґрунтуванням неможливості сплати відповідачем орендної плати у розмірі, передбаченому розпорядженням позивача 1, та про зменшення річної ставки орендної плати з 12 % до максимально можливої відсоткової ставки згідно законодавства, що дозволить підприємству здійснювати господарську діяльність.

В той же час, 11.09.2017 на підставі розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432 між Київською обласною державною адміністрацією від імені якої діє Рокитнянська районна державна адміністрація («орендодавець») та ПП «Надра-Сервіс» («орендар») укладено Договір оренди землі № 07-21/01-17 відповідно до умов якого позивач 1 надає, а відповідач приймає в строкове платне користування земельну ділянку для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру, яка знаходиться за межами населеного пункту на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (п. 1 Договору).

Відповідно до п. 2 Договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 9,2000 га (з них: під відпрацьовані розробки та кар`єри; закриті шати; відвали; терикони, які не експлуатують - 3,8128 га, піски включаючи пляжі - 5,3872 га). Кадастровий номер земельної ділянки :03:005:0006.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 11 369 747,58 грн. (п. 5 Договору).

Згідно п. 8 Договору договір укладено на термін дії спеціального дозволу на користування надрами від 14.01.2010 № 5101 (до 14.01.2030).

Відповідно до п. 9 Договору орендна плата вноситься відповідачем у грошовій формі та розмірі 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме 1 364 369,71 грн. в рік.

Орендна плата вноситься щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (календарного) місяця на відповідний рахунок Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

Згідно акту прийому-передачі від 11.09.2017 земельну ділянку кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га відповідно до Договору оренди № 07-21/01-17 від 11.09.2017 передано в оренду відповідачу.

Вказане право оренди земельної ділянки зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, що підтверджується витягом з зазначеного реєстру, який наявний в матеріалах справи.

Листом вих. № 5 від 23.01.2018 відповідач звертався до позивача 1 - Київської обласної державної адміністрації з економічним обґрунтуванням неможливості сплати відповідачем орендної плати у розмірі, передбаченому розпорядженням позивача 1, та про зменшення річної ставки орендної плати з 12 % до 4 %.

Розпорядженням Київської обласної державної адміністрації «Про внесення змін до розпорядження голови Київської облдержадміністрації від 19.11.2015 № 432» від 03.05.2018 № 286 внесено зміни до п. 3 розпорядження голови Київської облдержадміністрації від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс», замінивши слова « 12 %» словами « 4 %». Доручено Рокитнянській районній державній адміністрації від імені Київської облдержадміністрації укласти додаткову угоду про внесення змін до договору оренду земельної ділянки, укладеного з ПП «Надра-Сервіс», визначивши розмір орендної плати на підставі цього розпорядження та витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

07 травня 2018 року між Київською обласною державною адміністрацією від імені якої діє Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області («орендодавець») та ПП «Надра-Сервіс» («орендар») укладено Додаткову угоду до Договору оренди землі від 11.09.2017 № 07-21/01-17, якою п. 9 Договору викладено в наступній редакції: «Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та розмірі 4 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме 454 789,90 грн. в рік».

Листами вих. № 178 від 05.11.2018 та вих. № 180 від 08.11.2018 Бирюківська сільська рада повідомила, що від відповідача за користування земельною ділянкою кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га до бюджету Бирюківської сільської ради кошти за період з 19.11.2015 по 11.09.2017 не надходили, в цей період підприємницька діяльність відповідача здійснювалась, але чи в повному обсязі використовувалась дана земельна ділянка сільській раді невідомо.

Як зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву та у судових засіданнях у зазначений період відповідачем використовувалась лише частина земельної ділянки, що підтверджується зведеним планом гірничих вироботок на 2017 рік, який доданий до відзиву.

В той же час відповідачем не надано жодних доказів сплати орендних платежів у спірний період ні за всю земельну ділянку, яка відповідно до розпорядження позивача 1 передається в оренду відповідачу, ні за частину земельної ділянки, яку відповідач нібито використовував у спірний період.

Також відповідачу Міністерством охорони навколишнього природного середовища України наданий спеціальний дозвіл № 5101 від 14.01.2010 на користування надрами (Бірюківське родовище) на території Київської області Рокитнянського району 1 км на північний схід від с. Бирюки площею 9,2 га строком на 20 років.

Відповідно до розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432 розглянувши клопотання відповідача в оренду передається земельна ділянка кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га. Тобто, відповідач збирався використовувати в своїй діяльності земельну ділянку саме площею 9,2000 га, а не меншого розміру. Доказів оскарження вказаного розпорядження, або клопотань про внесення змін до нього щодо зменшення розміру земельної ділянки, що орендується, до суду не надано.

Тобто, позивачі 1 та 2 мали намір отримувати оренду плату за всю земельну ділянку, яка передається в оренду, в повному об`ємі та розмірі. Відповідачем орендна плата у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 (період зазначений прокурором) не сплачувалась, відповідач користувався земельною ділянкою. Звернення відповідача до позивача 1 з клопотаннями про зменшення ставки орендної плати не є підставою користуватися земельною ділянкою безоплатно.

Відповідно до п.п. 14.1.147 ст. 14 Податкового кодексу України плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Згідно п.п. 288.1 ст. 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Відповідно до п.п. 288.5 ст. 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог ст.ст. 285-287 цього розділу (п.п. 288.7 ст. 288 ПК України).

Відповідач зазначає, що саме місцева рада - Бирюківська сільська рада має установити місцевий податок, у складі якого є орендна плата за земельну ділянку. А Бирюківська сільська рада не встановлювала у спірний період місцевий податок у складі якого є орендна плата за земельну ділянку у розмірі 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Із зазначеними твердженнями відповідача суд не погоджується, оскільки спірна земельна ділянка не є комунальною власністю вказаної сільської ради (знаходиться за межами населеного пункту), розпорядником спірної земельної ділянки є Київська обласна державна адміністрація, яка в своєму розпорядженні від 19.11.2015 № 432 установила розмір річної орендної плати - 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Доказів оскарження відповідачем вказаного розпорядження позивача 1 щодо встановленого розміру орендної плати до суду не надано.

Тобто, з дати прийняття позивачем 1 розпорядження від 19.11.2015 № 432 про надання відповідачу в оренду земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га та до укладення Договору оренди землі № 07-21/01-17 від 11.09.2017, відповідач користувався зазначеною земельною ділянкою без оформлення у встановленому законодавством порядку права користування земельною ділянкою.

Відповідно до ст. 63 Бюджетного колексу України місцевий бюджет відповідно до цього Кодексу містить надходження і витрати на виконання повноважень органів влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Ці надходження і витрати становлять єдиний баланс відповідного бюджету.

Прокурор заявив позов про стягнення з відповідача збитків у розмірі 1 225 711,56 грн., завданих внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки на підставі Порядку визначення та відшкодовування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 № 284.

На підставі зазначеного Порядку комісією по визначенню та нарахуванню збитків за фактичне використання земельних ділянок Рокитнянської районої державної адміністрації Київської області проведений розрахунок збитків, заподіяних Бирюківській сільській раді ПП «Надра-Сервіс» у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки за період часу з 01.08.2016 (дата направлення Рокитнянською районною державною адміністрацією листа відповідачу про необхідність укладення договору оренди) по 11.09.2017 (дата укладення договору оренди). Згідно акту комісії від 28.12.2018 відповідачу нараховано збитки в розмірі 1 225 711,56 грн. Вказаний акт затверджено розпорядженням Рокитнянської районної державної адміністрації від 28.12.2018 № 440.

Відповідно до п. 2 ч. 2 статті 22 Цивільного кодексу України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ч. 2 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. При цьому згідно з п. "д" ч. 1 ст. 156 ЗК України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

За змістом указаних приписів Цивільного та Земельного кодексів України відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема, за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки.

Шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України. Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Водночас предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

Предметом позову в цій справі є стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою, яка передана відповідачу в оренду ропорядженням позивача 1 від 19.11.2015 № 432, без належних на те правових підстав, а саме без укладення договору оренди та його державної реєстрації.

За змістом глави 15 ЗК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, право користування земельною ділянкою державної власності реалізується, зокрема, через право оренди. При цьому згідно зі ст. 125 ЗК України право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права.

З огляду на викладене суд доходить висновку про відсутність підстав для застосування до спірних правовідносин приписів чинного законодавства про відшкодування шкоди (збитків), оскільки до моменту оформлення відповідачем права оренди земельної ділянки (укладення договору оренди та його державої реєстрації), відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Отже, відповідач без достатньої правової підстави за рахунок позивача 1, який є власником земельної ділянки, та позивача 2, в бюджет якого сплачується орендна плата, зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, тобто орендну плату, тому зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки (у відповідний бюджет) на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17.

Суд, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або іншій учасник судвого процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішеня ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідосини.

Аналогічна правова позиція викладена в постаові Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17.

Як зазначалось вище прокурорм у позовній заяві зазначено період з 01.08.2016 по 11.09.2017, за який нараховано збитки в сумі 1 225 711,56 грн.

Так, згідно витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки вих. № 34-1022-99.6-349/2-16 від 04.02.2016 нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 9,2000 га становила 10 703 648,00 грн.

Відповідно до розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432, в редакції яка була чинна з 01.08.2016 по 31.12.2016, орендна плата становила за рік 12 % від нормативної грошової оцінки земельої ділянки. Тобто, 10 703 648,00 грн. х 12 % = 1 284 437,76 грн. за рік, 1 284 437,76 грн. : 12 місяців = 107 036,48 грн. за один місяць, 107 036,48 грн. х 5 місяців = 535 182,40 грн. за період з 01.08.2016 по 31.12.2016.

Так, згідно витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки вих. № 476 від 06.09.2017 нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 9,2000 га становила 11 369 747,58 грн.

Відповідно до розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432, в редакції яка була чинна з 01.01.2017 по 11.09.2017, орендна плата становила за рік 12 % від нормативної грошової оцінки земельої ділянки. Тобто, 11 369 747,58 грн. х 12 % = 1 364 369,71 грн. за рік, 1 364 369,71 грн. : 12 місяців = 113 697,48 грн. за один місяць, 113 697,48 грн. : 30 днів = 3 789,92 грн. за день, 113 697,48 грн. х 8 місяців = 909 579,81 грн. за період з 01.01.2017 по 31.08.2017, 3 789,92 грн. х 11 = 41 689, 08 грн. (за період з 01.09.2017 по 11.09.2017), 909 579,81 грн. + 41 689, 08 грн. = 951 268,89 грн. (за період з 01.01.2017 по 11.09.2017).

535 182,40 грн. + 951 268,88 грн. = 1 486 451,29 грн. орендна плата за період з 01.08.2016 по 11.09.2017.

У акті комісії з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» від 28.12.2018 та у письмових поясненнях вих. № 06-43/2086 від 05.07.2019 (вх. № суду 14266/19 від 22.07.2019) третьої особи зазначено, що у 2016 році відповідачем було сплачено орендну плату в сумі 7 174,28 грн., а у 2017 році в сумі 417 450,00 грн. (11.09.2017 між позивачем 1 та відповідачем було укладено Договір оренди землі № 07-21/01-17 за яким вже й відбулась сплата орендної плати).

Доказів оплати вказаних сум в якості орендої плати за оренду саме земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0006 площею 9,2000 га та саме за спірний період з 01.08.2016 по 11.09.2017 прокурором, позивачами та відповідачем до суду не надано.

Оскільки, сума орендної плати за період з 01.08.2016 по 11.09.2017 за розрахунком суду становить 1 486 451,29 грн., а прокурорм заявлено до стягнення 1 225 711,56 грн., то суд не може виходити за межі позовних вимог прокурора, та задовольняє позов в межах заявлених вимог.

Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача 1 225 711,56 грн. як безпідставно отриманого майна (орендної плати) за період з 01.08.2016 по 11.09.2017.

Судовий збір відповідно до ст.ст. 123, 129 ГПК України покладається судом на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного підприємства «Надра-Сервіс» (09100, Київська область, м. Біла Церква, вул. Героїв Небесної Сотні, 2, офіс 406 а, ) на користь місцевого бюджету Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області (09630, Київська область, Рокитнянський район, с. Бирюки, вул. Шкільна, 17, ) 1 225 711 (один мільйон двісті двадцять п`ять тисяч сімсот одинадцять) грн. 56 коп.

3. Стягнути з Приватного підприємства «Надра-Сервіс» (09100, Київська область, м. Біла Церква, вул. Героїв Небесної Сотні, 2, офіс 406 а, ) на користь Прокуратури Київської області (01601, м. Київ, бул. Лесі Українки, 27/2ё) 18 385 (вісімнадцять тисяч триста вісімдесят п`ять) грн. 67 коп. судового збору.

Видати накази.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано - 05.01.2021.

Суддя О.О. Христенко