РІШЕННЯ

22 грудня 2020 року м. ТернопільСправа № 921/566/16-г/18

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Бурди Н.М.

за участі секретаря судового засідання Крутіної Ю.С.

розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Відкритого акціонерного товариства, "Чортківський завод "Агромаш", вул. В. Великого, 29, м. Чортків, Тернопільська область, 48505

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕ БОРДНЕТЦЕ - УКРАЇНА", Тернопільська область, Тернопільський район, с. Байківці, вул. 15 квітня, буд.7, 47711

про визнання недійсними, з моменту прийняття, рішення позачергових загальних зборів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, які оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016.

За участі представників сторін:

Позивача: Степанова Володимира Вікторовича, ордер серія ТР № 072560 від 20.08.2020р., адвоката

Відповідача: Гурина Володимира Арсеновича, свідоцтво № 182 від 16.03.1998 р., довіреність б/н від 14.09.2020 р., адвоката

Третьої особи: не прибув.

В порядку ст.ст. 8, 222 Господарського процесуального кодезксу України судом здійснювалося повне фіксування судового процесу. Для оригіналу звукозапису надано CD-R диск за серійним N108XE16D8132733A2.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Тернопільської області знаходиться справа № 566/16-г/18 за позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними з моменту прийняття рішення позачергових загальних зборів відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, які оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішення, прийняті 10.03.2016 позачерговими загальними зборами акціонерів відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", є недійсними та порушують корпоративні права позивача як акціонера ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", оскільки прийняті за відсутності кворуму. Зокрема, ОСОБА_1 вказує, що для участі у спірних зборах, як представник акціонера ОСОБА_2 , реєстраційною комісією був зареєстрований Цимбалістий Ігор Богданович на підставі довіреності від 12.01.2016, однак ОСОБА_3 не мав права бути представником ОСОБА_2 , незалежно від наявної у нього довіреності, оскільки ОСОБА_3 є афілійованою особою стосовно ОСОБА_4 , який, в свою чергу, на момент проведення зборів 10.03.2016 був посадовою особою (головою правління) відповідача.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 25.07.2019, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 23.12.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 25.06.2020 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Господарського суду Тернопільської області від 25.07.2019, постанову Західного апеляційного господарського суду від 23.12.2019 у справі №921/566/16-г/18 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Господарського суду Тернопільської області.

За результатами проведеного автоматизованого розподілу судової справи для її розгляду визначено суддю Бурду Н.М. (витяг з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2020 знаходиться у матеріалах справи), у зв`язку із чим ухвалою від 17.07.2020 справу №921/566/16-г/18 за позовом ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства, "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними, з моменту прийняття, рішення позачергових загальних зборів відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, які оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, прийнято суддею до свого провадження та постановлено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання, яке призначено на 20 серпня 2020 року о 11 год. 00 хв., з подальшим його неодноразовим відкладенням востаннє на 05.11.2020 о 15 год.00 хв.

За час підготовчого провадження учасниками судового процесу на підтвердження своїх вимог та заперечень подано:

1) 10.08.2020 на вимогу ухвали суду від 17.07.2020 відповідачем подано відзив на позов №146 від 06.08.2020 з урахуванням вказівок, викладених у постанові Верховного Суду від 25.06.2020р. у даній справі, в якому заперечує проти позовних вимог в повному обсязі, просить суд застосувати позовну давність до вимоги позивача та відмовити у задоволені даного позову, при цьому зазначивши, що доводи позивача про те, що вона дізналась про афілійованість ОСОБА_3 до голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 вже після того, як відповідачем було долучено до матеріалів справи №921/346/16-г/14 довіреність ОСОБА_3 , видану акціонером ОСОБА_5 , є неправдивими і спростовуються наступним:

- в процесі розгляду справи №921/346/16-г/14 позивачем було подано доГосподарського суду Тернопільської області письмові пояснення, які зареєстровані канцелярією суду за вх. № 13968від 25.07.2016 (копія даних пояснень долучена відповідачем до матеріалів справи), відповідно до яких позивач стверджує, що ОСОБА_4 , який був головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", надав йому інформацію, що серед афілійованих осіб стосовно нього, окрім інших, є ОСОБА_3 , який є чоловіком дочки ОСОБА_4 . Однак, із наявних у справі доказів, зокрема із наказу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" № 5-к від 16.05.2016 та свідоцтва про смерть від 08.06.2016, вбачається що з ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 перебував у відпустці, а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. З огляду на викладене суди першої та апеляційної інстанцій (при первинному розгляді справи) дійшли висновку, що позивач інформацію щодо афілійованості ОСОБА_3 до голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 міг отримати від самого ОСОБА_4 тільки до 16.05.2016.В письмових доводах у всіх процесуальних документах в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій позивач жодним чином не спростовує вищевказаного твердження;

- у справі № 921/346/16-г/14 позивач посилалась на участь у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які відбулись 10.03.2016, представника акціонера ОСОБА_6 - Цимбалістого І.Б., тобто повністю вказував прізвище, ім`я та по батькові останнього. Вказані обставини, за твердженням відповідача, свідчать про те, що ОСОБА_1 могла встановити тотожність особи, яка представляла інтереси акціонера ОСОБА_6 на спірних зборах акціонерів, та особи про яку надав інформаціюЖурба Я.С., згідно письмових пояснень позивача наданих у справі № 921/346/16-г/14 (вх. № 13968 від 25.07.2016);

Пізніше позивач доводила, що лише при ознайомленні з «персональними даними» ОСОБА_3 із доручення від 12.01.2016р. (отриманого при розгляді справи № 921/346/16-г/14), з інформації наданої ОСОБА_4 та з «приватних розмов окремих працівників відповідача стало переконливо зрозуміло, що представник ОСОБА_7 дійсно має ім`я по батькові ОСОБА_8 і є зятем». Однак, дане твердження є сумнівним, оскільки інформація наведена у дорученні від 12.01.2016р. (паспортні дані довірителя і повіреного, їх адреси) жодним чином не містить інформації щодо афілійованості (родинних відносин) особи повіреного з головою правління відповідача.

Твердження щодо інформації наданою ОСОБА_4 та з «приватних розмов окремих працівників відповідача» не підтверджені жодним доказом;

- позивачем у спірних позачергових зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016 було призначено своїх представників ОСОБА_9 та ОСОБА_10 для нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків, що підтверджується адресованим відповідачу повідомленням акціонерів. Доказом фактичної участі представників позивача є протокол засідання реєстраційної комісії позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 із зауваженнями цих осіб. Отже, факт здійснення нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків представниками позивача, дає підстави стверджувати, що останні мали безпосередній доступ до процедури реєстрації акціонерів та могли вивчити довіреність від 12.01.2016 видану акціонером ОСОБА_5 на представництво його інтересів ОСОБА_3 ;

- отже, маючи після проведення оспорюваних зборів усі необхідні для ідентифікації ОСОБА_3 дані і, отримавши від померлого ОСОБА_4 перелік афілійованих осіб (що було можливо, як доведено вище, лише до16.05.2016р.), позивач знав ще до 08.06.2016р. (дата звернення з позовом до суду) про афілійованість особи повіреного ОСОБА_3 з головою правління відповідача ОСОБА_4 .

З огляду на викладене відповідач просить суд застосувати позовну давність до вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними, з моменту прийняття, рішення позачергових загальних зборів відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, які оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 та відмовити у задоволенні позову.

2) 05.10.2020 через канцелярію суду позивачем подано відповідь на відзив б/н від 05.10.2020 (вх. № 6953 від 05.10.2020), в якій зазначив, що аргументи викладені відповідачем у відзиві № 146 від 06.08.2020 вважає необґрунтованими та такими, що не спростовують позовні вимоги, зокрема, з посиланням на те, що:

- позивач дійсно зверталася до відповідача, на якого у відповідності до приписів ст. 77 Закону України «Про акціонері товариства» покладено обов`язок на вести і публікувати відомості про афілійованих осіб незалежно від звернення з запитом (вимогою) про таке акціонерів, за наданням інформації про афілійованих осіб з листом-вимогою від 08.05.2015р., на яку 20 травня 2015 року № 607 одержала відповідь про те, що афілійованими особами відповідача були: ОСОБА_4 (голова правління) та ОСОБА_11 (головний бухгалтер) - дочка ОСОБА_4 . Однак, як встановлено згодом судом, ОСОБА_3 був одружений з дочкою ОСОБА_4 ще до 2015р.

- також позивач вважає, що з огляду на те, що всі дії посадових осіб ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» та НКЦПФР були спрямовані на порушення Закону України «Про акціонерні товариства», на приховання інформації про порушення на оскаржуваних загальних зборах акціонерів відповідача та участь у зборах і голосуванні афілійованої особи і те, що відповідач не виконував свого обов`язку щодо ведення, зберігання та публікування переліку афілійованих осіб, а відтак їй, як акціонеру, не могло бути відомо про таких (афілійованих) осіб відповідача станом на день проведення зборів акціонерів (10.03.2016р.), оскільки такою інформацію не володів навіть відповідач, так як він сам визнає, що на протязі 2015р. по вересень 2016 року не проводив облік афілійованих осіб.

- окрім того, звертає увагу суду, що позивач не мала безпосередньо письмової відповіді від повноважних осіб відповідача про те, що ОСОБА_3 є афілійованою особою і такої інформації не було офіційно опубліковано, а будь-яка інформація від третіх осіб є лише припущенням і не може бути ствердною (достовірною) щодо обізнаності позивача про афілійовану особу на певну дату і до такого висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 09.06.2020 року у справі № 921/500/16- г/18, а тому ОСОБА_1 і зверталась до суду про витребування таких беззаперечних доказів, оскільки сама в силу законодавчих обмежень цього зробити не могла;

- також, серед іншого, позивач просить суд вважати причини пропуску строку позовної давності поважними з огляду на те, що цей строк є надто коротким, а позов подано лише за 6 місяців від дати зборів, окрім того, покликається на те, що з огляду на народження ІНФОРМАЦІЯ_3 дитини, позивачка через об`єктивні причини, що полягали у здійсненні нею догляду за дитиною, не мала змоги особисто брати участь у загальних зборах чи активно вивчати усі матеріали оскаржуваних зборів.

3) 19.10.2020 через канцелярію суду відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив № 169 від 15.10.2020 (вх. № 7383 від 19.10.2020), в якому зазначив, що аргументи зазначені позивачем у відповіді на відзив б/н від 05.10.2020 є безпідставними, а викладені в ній доводи необґрунтованими з таких підстав:

- твердження позивача щодо його обізнаності з фактом афілійованості ОСОБА_3 неодноразово змінювались, зокрема:

- в процесі розгляду справи №921/346/16-г/14 позивачем було подано до Господарського суду Тернопільської області письмові пояснення, які зареєстровані в Господарському суді Тернопільської області за вх.№13965 від 25.07.2016р. (копія даних пояснень долучена відповідачем до матеріалів справи), відповідно до яких позивач стверджував, що ОСОБА_4 , який був головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", надав їй інформацію, що серед афілійованих осіб стосовно нього, окрім інших, є ОСОБА_3 , який є чоловіком дочки ОСОБА_4 ;

- у позовній заяві у даній справі позивач стверджував, що дізнався про факт афілійованості ОСОБА_3 з листа (який долучений до позовної заяви) наданого відповідачем на вимогу акціонера ОСОБА_12 від 12.11.2014, у якому зазначений перелік афілійованих осіб стосовно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш". Однак, оскільки представники ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" заявили про фальсифікацію даного документу саме з метою поновлення строків позовної давності у даному спорів, у зв`язку з чим Товариством було подано заяву у правоохоронні органи (копія заяви про кримінальне правопорушення від 15.05.2019р. № 670 долучено до матеріалів справи), оригінал листа-відповіді ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" на запит ОСОБА_12 від 12.11.2014 так і не був поданий суду, і в порядку ч. 6 ст. 91 ГПК України, суд не взяв до уваги долучену позивачем до позовної заяви копію листа без номера і без дати, у якому зазначений перелік афілійованих осіб стосовно голови правління ВАТ "Чортківський завод «Агромаш»;

- згідно усних пояснень повноважного представника позивача в судовому засіданні 25.07.2019, які зафіксовані у протоколі судового засіданні від 25.07.2019, останній зазначає, що про афілійованість ОСОБА_3 до голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 позивач довідалася після того, як відповідачем було долучено до матеріалів справи № 921/346/16-г/14 довіреність ОСОБА_3 , видану акціонером Матієшиним B.C. При цьому відповідач ставить під сумнів той факт, що при розгляді справи № 921/346/16-г/14 з тексту довіреності на ОСОБА_3 , яка видана акціонером Матієшиним B.C. від 12.01.2016 НВС 085155, позивач змогла встановити факт афілійованості, а під час загальних зборів (при яких її представник мав доступ до процедури реєстрації акціонерів, а отже, і до даної довіреності) ні;

- у відповіді на відзив позивач вкотре змінив свою позицію і стверджує, що фактично була обізнана про афілійованість представника акціонера ОСОБА_6 до голови правління відповідача Журби Я.С. тільки після витребування доказів цього від реєстраційних органів (тобто підчас розгляду справи № 921/500/16-г/18);

- щодо тверджень позивача проневиконання Відкритим акціонерним товариством "Чортківський завод "Агромаш" свого обов`язку щодо надання інформації, відповідач зазначає, що в предмет даного спору не входить визнання неправомірними (протиправними) дій Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" щодо збирання чи ведення обліку афілійованих осіб, тоді як, виходячи з пояснень позивача (зареєстрованих в Господарському суді Тернопільської області за вх. № 13968 від 25.07.2016р. даних в процесі розгляду справи № 921/346/16-г/14) їй особисто посадовою особою Відкритого акціонерного товариства "Чортківськийзавод"Агромаш" головою правління Журбою Я.Є. була надана інформація, що ОСОБА_13 є чоловіком його доньки і, відповідно, є афілійованою до нього особою. При цьому позивачем не подано жодних доказів, що в період з дати проведення зборів 10.03.2016р. до дати звернення з позовом 19.08.2016р. нею особисто подавались будь-які запити щодо надання інформації про факти афілійованості до посадових осіб відповідача;

- щодо тверджень позивача про те, що на момент проведення загальних зборів акціонерів відповідача вона займалась доглядом за своєю новонародженою дитиною і не могла пересуватися, вивчати документи, та займатися справами Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", то наведене спростовується активноюкорпоративною та процесуальною діяльністю позивача у справах, дотичних до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" в період з 2016 р. і на даний час.

Крім того, 08.10.2020 представником позивача прибув подано клопотання б/н від 05.10.2020 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національну комісію цінних паперів та фондового ринку, яке в подальшому підтримано його представником не було.

Ухвалою від 05.11.2020 року підготовче провадження було закрито і призначено до розгляду по суті на 03.12.20, після чого відкладено на 22.12.2020 року.

Представник позивача в судове засідання, яке відбулось 22.12.2020, прибув, позовні вимоги підтримав та просив про їх задоволення з підстав, викладених у позовній заяві, відповіді на відзив б/н від 05.10.2020 (вх. № 6953 від 05.10.2020) та усних поясненнях, наданих за час розгляду даної справи.

Крім того, 03.12.2020 та 21.12.2020 позивачем подано письмі пояснення та письмові доводи по суті судового розгляду, які судом долучено до матеріалів справи, але роз`яснено представнику про те, що спір буде вирішено без їх урахування з огляду на те, що :

- як передбачено ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом;

- строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч. 2 ст. 114 ГПК України);

- відповідно до ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів;

- ухвалою від 05.11.2020 судом закрито підготовче провадження на призначено справу до розгляду по суті;

- згідно ч. 1 ст. 207 ГПК України, розпочавши розгляд справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк визначений судом та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи;

- згідно приписів ст.118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом;

- відповідно ч. 2 до ст. 207 ГПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

В судове засідання, яке відбулось 22.12.2020, представник відповідача прибув, щодо позовних вимог заперечував з підстав, викладених у відзиві на позов №146 від 06.08.2020, запереченнях на відповідь на відзив № 169 від 15.10.2020 (вх. № 7383 від 19.10.2020) та усних поясненнях, наданих судовому засіданні. Просив суд у задоволенні позову відмовити з огляду на пропуск позивачем строку позовної давності без поважних на те причин.

22.12.2020 року представник третьої особи, участь якого не визнавалась обов`язковою, в судове засідання не з`явився. Про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про вручення адресату долучена до матеріалів справи). Своїми процесуальними правами, передбаченими ст. 42 ГПК України, зокрема, на участь у судових засіданнях та на подачу пояснень, заяв чи клопотань по суті позовних вимог не скористався.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що розгляд справи №921/566/16-г/18 здійснювався із врахуванням строків карантину, запровадженого в Україні через спалах гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Згідно з приписами ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Так Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (з подальшими змінами і доповненнями) з 12.03.2020 по 22.05.2020 на всій території України встановлено карантин, який в подальшому Постановами Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, від 22.07.2020 № 641 та від 13.10.2020 за №956 продовжено до 31 грудня 2020 р. на всій території України.

При цьому сторони у справі неодноразово подавали клопотання про відкладення розгляду справи, як у зв`язку з карантином, так з інших підстав.

Враховуючи зазначене вище, беручи до уваги, що строк розгляду даної справи №921/566/16-г/18 припав на період дії карантину, а також враховуючи продовжені законом процесуальні строки розгляду судових справ під час дії карантину, зокрема і їх розгляд по суті, а також продовжені законом права учасників справи, подавати заяви/клопотання про продовження процесуальних строків на подання ними своїх пояснень, заперечень, доказів, тощо, на час дії карантину, судом надано таке право сторонам та витримано усі продовжені строки судового провадження згідно наведених вище законів.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, судом встановлено таке.

У відповідності до частини 1 статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав (ч. 3 ст. 167 ГК України).

У свою чергу, відповідно до ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства" №514-VІ від 17.09.2008 в редакції, яка діяла до 01.05.2016, корпоративні права - це сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають із права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до Закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

ОСОБА_1 є акціонером ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах - ПАТ КБ "Приватбанк" станом на 18.11.2014 № г.12.0.0.1/2-4684, відповідно до якої ОСОБА_1 володіє 313854 акцій ВАТ "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до ст.ст. 8, 22 Закону України "Про депозитарну систему", виписки з рахунків цінних паперів та виписки з реєстру цінних паперів є підтвердженням прав на цінні папери (акції товариства).

Згідно ст.20 Закону України "Про акціонерні товариства" № 514-VІ від 17.09.2008 в редакції, яка діяла до 01.05.2016, акція товариства посвідчує корпоративні права акціонера щодо цього акціонерного товариства.

Відкрите акціонерне товариство "Чортківський завод "Агромаш" є юридичною особою, має самостійний баланс, власні основні і оборотні кошти, розрахунковий та валютний рахунки в банківських установах, круглу печатку і штампи зі своєю назвою, фірмовий знак ( п.3.1. Статуту ВАТ Чортківський завод Агромаш).

10.03.2016 відбулися позачергові загальні збори ВАТ Чортківський завод "Агромаш", в яких прийняло участь 10 акціонерів та їх представників, що володіють загальною кількістю акцій 3760302 штук, що становить 99,9208% від загальної кількості голосів акціонерів - власників голосуючих акцій Товариства.

На вирішення зборів акціонерів винесені наступні питання порядку денного: 1. Про обрання лічильної комісії позачергових загальних зборів акціонерів; 2. Про обрання Голови та секретаря позачергових загальних зборів; 3. Про порядок (регламент) проведення позачергових зборів акціонерів; 4. Про затвердження експертної оцінки майна цілісного майнового комплексу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш"; 5. Про вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50% вартості активів Товариства.

Так, по першому питанню порядку денного акціонерами прийнято рішення та обрано лічильну комісію у складі трьох осіб: голова комісії ОСОБА_14 , члени комісії ОСОБА_15 , ОСОБА_16 (за - 2428957 голосів, що становить 645947% від загальної кількості голосів); по другому питанню порядку денного власниками цінних паперів прийнято рішення обрати головою позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_17 та обрати секретарем позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_18 (за - 2428957 голосів, що становить 64595% від загальної кількості голосів); по третьому питанню порядку денного акціонерами прийнято рішення затвердити запропонований порядок (регламент) позачергових загальних зборів акціонерів товариства з питань, винесених на розгляд позачергових загальних зборів та включених до порядку денного (за - 2428957 голосів, що становить 64595% від загальної кількості голосів); по четвертому питанню порядку денного власниками корпоративних прав прийнято рішення про затвердження експертної оцінки майна цілісного майнового комплексу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" (за - 2428957 голосів, що становить 595% від загальної кількості голосів); по п`ятому питанню порядку денного акціонерами прийнято рішення про надання згоди на вчинення головою Правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" (або особою, яка виконує його обов`язки) від імені Товариства значного правочину, ринкова вартість майна, що є його предметом становить більше 50 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" щодо відчуження (продажу) на користь ТзОВ СЕ "Борднетце Україна" 83/100 частки об`єкта нерухомого майна загальною площею 14088,6 кв.м за ціною продажу 4907940,00 грн. (за - 2428957 голосів, що становить 64,595 відсотків від загальної кількості голосів).

Протокол позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 підписаний головою та секретарем зборів, а також головою правління товариства та скріплений печаткою Товариства (а.с.23-29, т.1).

Відповідно до протоколу нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах товариства ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, складеного контрольною групою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, встановлено наступне: а) реєстрація акціонерів та їх уповноважених представників, які прибули для участі в загальних зборах здійснювала реєстраційна комісія, персональний склад якої був затверджений рішенням спостережної ради товариства; для проведення процедури реєстрації акціонерів використовувався перелік акціонерів товариства, які мають право на участь у зборах, що складений відповідно до вимог чинного законодавства України про депозитарну систему та акціонерні товариства; реєстрація акціонерів та їх представників здійснювалася на підставі документів, які посвідчують їх особи, а також документів на право представництва інтересів власників акцій; відмов у реєстрації акціонерів не було; порушень при реєстрації акціонерів контрольною групою не виявлено; б) у приміщенні, де проводилися загальні збори акціонерів, були присутні представники громадськості, депутати місцевої ради, працівники засобів масової інформації, а також уповноважені особи підприємства з іноземними інвестиціями ТзОВ "СЕ Борднетце-Україна". Питання, що розглядалися на зборах, відповідали переліку питань, який був затверджений рішенням спостережної ради товариства від 08.02.2016; процедура голосування та підрахунку голосів відповідає вимогам законодавства про цінні папери та акціонерні товариства. Порушень під час нагляду за проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків контрольною групою не виявлено.

Даний протокол підписаний керівником контрольної групи ОСОБА_19 та членом контрольної групи ОСОБА_20 .

На звороті копії протоколу засідання реєстраційної комісії за результатами реєстрації акціонерів (їх представників) для участі у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ Чортківський завод Агромаш від 16.03.1016 наявні письмові зауваження спостерігачів за зборами ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_10 , відповідно до яких за зверненням акціонера ОСОБА_12 останньому не було надано для ознайомлення звіт про оцінку майна, а за аналогічним зверненням іншого акціонера ОСОБА_4 такий звіт було надано для ознайомлення.

З матеріалів справи вбачається, що участь у позачергових загальних зборах акціонерів на яких прийнято спірні рішення, від імені позивача приймав участь уповноважений представник Бойчук Володимир Михайлович на підставі доручення, що підтверджується переліком акціонерів, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016.

Також зібрані у справі докази свідчать про те, що участь у спірних позачергових загальних зборах акціонерів на яких прийнято спірні рішення, від імені позивача приймав уповноважений представник ОСОБА_24 на підставі доручення, що підтверджується переліком акціонерів, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016.

Під час прийняття позачерговими загальними зборами акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016 рішень, уповноважений представник ОСОБА_1 голосував "Проти" прийняття рішень, що підтверджується наявними у справі доказами та не заперечується представником позивача в судових засіданнях.

З наведеного вище вбачається, що позивач реалізував своє право, визначене в ст. 167 ГК України та Законом України "Про акціонерні товариства", на управління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", шляхом участі та голосуванням на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016.

Водночас, ОСОБА_1 вважає, що рішення позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, оформлені протоколом від 10.03.2016, є недійсними та порушують її права, як акціонера, оскільки прийняті за відсутності кворуму, обґрунтовуючи свої твердження, зокрема, і тим, щодля участі у спірних зборах, як представник акціонера ОСОБА_2 , реєстраційною комісією був зареєстрований ОСОБА_3 на підставі довіреності від 12.01.2016, однак ОСОБА_3 не мав права бути представником ОСОБА_2 , незалежно від наявної у нього довіреності, оскільки ОСОБА_3 є афілійованою особою стосовно Журби Я.Є., який, у свою чергу, на момент проведення зборів 10.03.2016 був посадовою особою (головою правління) відповідача.

З огляду на викладене позивач - ОСОБА_1 , звернулась до Господарського суду Тернопільської області з позовом до ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними з моменту їх прийняття рішень позачергових загальних зборів ВАТ Чортківський завод Агромаш від 10 березня 2016 року, оформлені протоколом від 10.03.2016 року.

Дослідивши норми чинного законодавства, які регламентують спірні правовідносини, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, а також враховуючи висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду викладені у постанові від 25.06.2020 у даній справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги до задоволення не підлягають, з огляду на таке.

Предметом позовних вимог у даній справі є відповідність прийнятих позачерговими загальними зборами відповідача 10.03.2016 рішень, нормам чинного законодавства.

Враховуючи предмет позовних вимог та суб`єктний склад учасників, даний спір є таким, що випливає із корпоративних правовідносин, а отже вирішується із врахуванням законодавчих приписів, які дані відносини регулюють.

З огляду на наведене, до спірних правовідносин суд застосовує норми Закону України "Про акціонерні товариства" № 514-VІ від 17.09.2008 в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, а саме до 01.05.2016.

Відповідно до норм статті 89 Господарського кодексу України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства.

За приписами статті 97 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Згідно із ч.1 ст. 32 Закону України "Про акціонерні товариства" загальні збори є вищим органом акціонерного товариства.

У загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники (ст. 34 Закону України Про акціонерні товариства). При цьому частиною третьою передбачено право акціонера надати довіреність на право участі та голосування на загальних зборах декільком своїм представникам.

У відповідності до ч.3 ст. 40 Закону України "Про акціонерні товариства" реєстрація акціонерів (їх представників) проводиться на підставі переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складеного в порядку, передбаченому законодавством про депозитарну систему України, із зазначенням кількості голосів кожного акціонера.

Представником акціонера на загальних зборах акціонерного товариства може бути фізична особа або уповноважена особа юридичної особи, а також уповноважена особа держави чи територіальної громади. Посадові особи органів товариства та їх афілійовані особи не можуть бути представниками інших акціонерів товариства на загальних зборах (ч. 1 ст. 39 Закону України "Про акціонерні товариства").

Згідно пункту 15 статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства" посадові особи органів акціонерного товариства - фізичні особи - голова та члени наглядової ради, виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор акціонерного товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, якщо утворення такого органу передбачено статутом товариства.

Афілійовані одна щодо іншої особи (далі - афілійовані особи): юридичні особи, за умови, що одна з них здійснює контроль над іншою чи обидві перебувають під контролем третьої особи; члени сім`ї фізичної особи - чоловік (дружина), а також батьки (усиновителі), опікуни (піклувальники), брати, сестри, діти та їхні чоловіки (дружини); фізична особа та члени її сім`ї і юридична особа, якщо ця фізична особа та/або члени її сім`ї здійснюють контроль над юридичною особою (ст.2 Закону України "Про акціонерні товариства").

Зібрані у справі докази свідчать, що на час проведення позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016 головою виконавчого органу - правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" був ОСОБА_4 , що підтверджується, протоколом спірних позачергових зборів акціонерів ВАТ Чортківський завод Агромаш від 10.03.2016, з якого вбачається, що по четвертому та п`ятому питаннях порядку денного слухали голову правління ОСОБА_4 та протоколом нагляду Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку за реєстрацією акціонерів, проведення загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на зборах відповідача 10.03.2016. Наведена обставина не заперечувалась також і відповідачем .

Відповідно до Переліку акціонерів, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016, від акціонера ОСОБА_2 зареєстрований представник (за довіреністю) ОСОБА_3 .

Повноваження ОСОБА_3 на реєстрацію та участь у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від імені ОСОБА_2 засвідчуються наявною в матеріалах справи копією довіреності від 12.01.2016.

Відповідно до Переліку акціонерів, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016, від акціонера ОСОБА_2 зареєстрований представник (за довіреністю) ОСОБА_3 .

Повноваження ОСОБА_3 на реєстрацію та участь у позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від імені ОСОБА_2 засвідчуються наявною в матеріалах справи копією довіреності від 12.01.2016.

Той факт, що ОСОБА_3 , який був представником акціонера ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_2 на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які відбулися 10.03.2016, на момент проведення даних зборів, був афілійованою особою щодо діючого на той час голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 , підтверджується наданою на вимогу ухвали суду від 06.06.2019 Чортківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області інформацією (згідно супровідного листа №797/14-01-09,6 від 14.06.2019), зокрема, із актового запису № 25 від 26.02.2005 встановлено, що громадянин ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с.Горішня Вигнанка Чортківського району Тернопільської області, Україна, був зареєстрований (перебував) у шлюбі станом на 10.03.2016 з ОСОБА_25 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Чорткові Чортківського району Тернопільської області, Україна, а також про зміну прізвища останньої із ОСОБА_26 на ОСОБА_7 .

Крім того, актом про народження № 45 від 13.02.1982, копія якого надана Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області на виконання вимог ухвали господарського суду Тернопільської області від 06.06.2019, згідно супровідного листа №469/02.1-01-09.6 від 14.06.2019 (вх.№ 11142 від 25.06.2019), підтверджується, що батьком ОСОБА_27 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Чорткові Чортківського району Тернопільської області, Україна є ОСОБА_4 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 ).

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 , не мав права здійснювати на спірних зборах (10.03.2016) свої повноваження як представник акціонера ОСОБА_2 незалежно від наявності в нього відповідної довіреності, оскільки в силу положень п.2 ч.1 ст. 39 Закону України "Про акціонерні товариства", який є спеціальним для даного виду правовідносин, на це є пряма заборона Закону.

У разі, якщо довіреність акціонера на право участі та голосування на загальних зборах оформлена (складена або посвідчена) з порушенням встановлених законодавством вимог, особа, на ім`я якої видана довіреність, не має повноважень на участь та голосування на загальних зборах. У зв`язку з цим голоси акціонера, передані за такою довіреністю, не можуть враховуватися при визначенні кворуму на загальних зборах та результатів голосування.

Загальні збори товариства є правомочними тільки за наявності кворуму. Кворум - встановлене законом, статутом організації або регламентом число учасників зборів (засідання), необхідне для визнання даних зборів правосильним ухвалювати рішення з питань порядку денного.

Так, якщо від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій - 3760302 голосів, що становить 99, 9208%, відняти 1155545 голосів, що становить 30,7301% акціонера ОСОБА_2 , то виходить, що для участі у позачергових загальних зборах зареєструвалися акціонери, яким належить 2604757 голосів, що становить 69,1907%. Отже, кворум для проведення зборів був (69,1907% за необхідних 50%).

Як вбачається з протоколу позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 по першому питанню порядку денного: "Про обрання лічильної комісії позачергових загальних зборів акціонерів товариства" проголосували "За" - 2428 957 голосів, що становить 64,595 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій; "Проти" - 1331345 голосів, що становить 35,405 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

По другому питанню порядку денного: "Про обрання голови та секретаря позачергових загальних зборів акціонерів товариства" проголосували "За" - 2428 957 голосів, що становить 64,595 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій; "Проти" - 1331345 голосів, що становить 35,405 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

По третьому питанню порядку денного: "Про порядок (регламент) проведення позачергових загальних зборів акціонерів товариства" проголосували "За" - 2428957 голосів, що становить 64,595 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій; "Проти" - 1331345 голосів, що становить 35,405 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

По четвертому питанню порядку денного: "Про затвердження експертної оцінки майна цілісного майнового комплексу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" проголосували "За" - 2428957 голосів, що становить 64,595 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій; "Проти" - 1331345 голосів, що становить 35,405 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

По п`ятому питанню порядку денного: "Про вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт та послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 % вартості активів товариства" проголосували "За" - 2428957 голосів, що становить 64,595% від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій; "Проти" - 1331345 голосів, що становить 35,405 % від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

З наведеного вбачається, що на спірних зборах "За" прийняття рішень голосували акціонери, які в загальному підсумку володіли 2428957 голосів, що становить 64,595% від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій.

Водночас, представник акціонера ОСОБА_2 Цимбалістий І.Б., який володів 1155545 голосів, на спірних зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", які відбулися 10.03.2016, голосував "За" прийняття рішень, що підтверджується бюлетенями для голосування, якими голосував ОСОБА_3 , як представник акціонера ОСОБА_2 , копії яких містяться в матеріалах даної справи.

За приписами ч.3 ст. 42 Закону України "Про акціонерні товариства" рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Статутом приватного товариства може встановлюватися більша кількість голосів акціонерів, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного.

У свою чергу ч. 2 ст. 70 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що рішення про надання згоди на вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, становить 50 і більше відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності акціонерного товариства, приймається більш як 50 відсотками голосів акціонерів від їх загальної кількості.

Враховуючи той факт, що представник акціонера ОСОБА_2 , який володіє 1155545 голосів, що становить 30,7301% від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій, не мав права здійснювати на спірних зборах (10.03.2016) свої повноваження як представник акціонера ОСОБА_2 незалежно від наявності в нього відповідної довіреності, а отже його голоси при визначенні кворуму не можуть бути враховані.

Таким чином, якщо від загальної кількості голосів акціонерів та їх представників, які зареєструвалися для участі у позачергових загальних зборах та є власниками голосуючих акцій, які голосували "За" прийняття рішень: "За" - 2428957 голосів, що становить 64,595%, відняти 1155545 голосів, що становить 30,7301% акціонера ОСОБА_2 , якими на спірних зборах акціонерів голосував "За" його представник ОСОБА_3 , виходить, що "За" проголосувало 1273412 голосів, що становить 33,864% від присутніх на зборах і 33,837% від загальної кількості голосів.

Враховуючи вищенаведені обставин, суд дійшов висновку, що кворум для прийняття рішень позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ Чортківський завод Агромаш, оформлених протоколом від 10.03.2016, був відсутній.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Під час розгляду корпоративних спорів за позовами учасників (акціонерів) господарського товариства про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, господарські суди враховують, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (ст. ст. 41, 42 Закону України "Про акціонерні товариства").

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Враховуючи наведене вище, давши оцінку зібраним у справі доказам, судом встановлено порушення відповідачем зазначених вище норм Закону України "Про акціонерні товариства" під час проведення загальних зборів, а саме прийняття рішень за відсутності кворуму що є підставою для визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", що оформлені протоколом від 10.03.2016, як таких, що порушують права та законні інтереси позивача.

Такого ж висновку про порушення корпоративних прав позивача спірними рішеннями позачергових загальних зборів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 прийнятими за відсутності кворуму для прийняття таких рішень, дійшли і суди першої та апеляційної інстанцій при первісному розгляді даної справи і в цій частині судові рішення у касаційному порядку не оспорювались.

Водночас, у даній справі відповідачем подано заяву про застосування позовної давності, згідно якої останній просить на підставі спливу позовної давності відмовити в позові ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними, з моменту прийняття, рішення позачергових загальних зборів від 10.03.2016, які оформлені протоколом позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016.

Дану заяву обґрунтовано тим, що згідно із відтиском штампу реєстрації вхідної кореспонденції Господарського суду Тернопільської області позивач звернувся до суду з позовом у даній справі 08.09.2016, тоді як оскаржене рішення загальних збрів акціонерів прийнято 10.03.2016. Тобто, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з пропуском встановленого ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" тримісячного строку позовної давності без обґрунтування причин поважності такого пропуску.

У разі встановлення при розгляді справи обставин порушення права відповідної особи оскаржуваним рішенням судам необхідно врахувати положення глави 19 Цивільного кодексу України, що регулює позовну давність як строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтями 257, 258 Цивільного кодексу України встановлено загальний строк позовної давності тривалістю у три роки, однак передбачено можливе встановлення законом для окремих видів вимог спеціальної позовної давності: скороченої або більш тривалої порівняно із загальною позовною давністю.

Частиною першою статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Таким чином, визначений статтею 50 Закону України "Про акціонерні товариства" тримісячний строк для оскарження акціонером рішення загальних зборів або порядку прийняття такого рішення є за своєю правовою природою стосовно акціонера господарського товариства спеціальною (скороченою) позовною давністю, для інших осіб, які оскаржують у судовому порядку рішення загальних зборів діє загальна позовна давність. Аналогічну правову позицію викладено Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 12.06.2018 у справі №910/10134/17.

Згідно із статтею 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Винятки з правил, встановлених частинами першою та другою цієї статті, можуть бути встановлені законом.

При цьому, частиною першою статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" також визначено інший початок перебігу позовної давності, ніж загальний порядок, встановлений частиною першою статті 261 Цивільного кодексу України, а саме, перебіг позовної давності починається з дати прийняття рішення загальних зборів, яке оскаржується. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.06.2020 у справі №921/500/16-г/18, а також у постанові Верховного Суду від 25.06.2020 у даній справі.

Таким чином, у даній справі для встановлення початку перебігу позовної давності не підлягають дослідженню обставини коли про порушення своїх прав довідався або міг довідатися позивач.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення. Аналогічна позиція міститься в постанові Верховного Суду у справі №922/1425/17 від 14.08.2018

Якщо позовні вимоги господарським судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, то суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення статті 267 Цивільного кодексу України та вирішити питання про наслідки такого спливу (тобто або відмовити в позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або, за наявності поважних причин її пропущення, - захистити порушене право, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму Цивільного кодексу).

Судом встановлено, що, враховуючи приписи частини першої статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства", позовна заява про визнання недійсними з моменту їх прийняття рішень позачергових загальних зборів ВАТ Чортківський завод Агромаш від 10 березня 2016 року, оформлені протоколом від 10 березня 2016 року, повинна була бути подана позивачем у строк до 10.06.2016. Проте, як вбачається зі штампу реєстрації вхідної кореспонденції Господарського суду Тернопільської області, позивач звернулась до суду з позовом у даній справі 08.09.2016, тобто, з пропуском встановленого ст. 50 Закону України "Про акціонерні товариства" тримісячного строку позовної давності.

Водночас, відповідно до частини п`ятої статті 267 Цивільного кодексу України, у разі якщо суд визнає поважними причини пропущення строку позовної давності, порушене право підлягає захисту.

І хоча позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але, враховуючи право позивача згідно за приписом частини п`ятої статті 267 ЦК України отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності саме на позивача покладено обов`язок доказування тієї обставини, що строк було пропущено з поважних причин. Це також випливає із загального правила, встановленого статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести відсутність об`єктивних перешкод для своєчасного звернення позивача з вимогою про захист порушеного права.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується господарським судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 706/1272/14-ц, від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17 від 19.11.2019 у справі №911/3677/17 та від 19.11.2019 у справі №911/3680/17, у постанові Верховного Суду від 26.03.2018 у справі №910/24512/16.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог. До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі.

Матеріали справи свідчать, що за час розгляду даної справи (як при первісному, так і при новому її розгляді) позивачем - ОСОБА_1 , подано ряд заяв та пояснень, в яких остання просить при розгляді справи врахувати, що строк позовної давності пропущений з поважних причин.

Зібрані у справі докази свідчать, що під час як первісного, так і нового розгляду даної справи позивач вказував різний час, з якого він дізнався про афілійованість ОСОБА_3 , відносно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 , зокрема :

- в процесі розгляду справи №921/346/16-г/14 позивачем було подано до Господарського суду Тернопільської області письмові пояснення, зареєстровані за вх. № 13965 від 25.07.2016р. (копія даних пояснень долучена відповідачем до матеріалів справи), відповідно до яких позивач стверджував, що ОСОБА_4 , який був головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", надав їй інформацію, що серед афілійованих осіб стосовно нього, окрім інших, є ОСОБА_3 , який є чоловіком дочки ОСОБА_4 ;

- у позовній заяві у даній справі позивач стверджував, що дізнався про факт афілійованості ОСОБА_3 з листа, копія якого долучена до позовної заяви, наданого відповідачем на вимогу акціонера ОСОБА_12 від 12.11.2014, у якому зазначений перелік афілійованих осіб стосовно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш";

- згідно усних пояснень повноважного представника в судовому засіданні 25.07.2019, які зафіксовані у протоколі судового засіданні від 25.07.2019, останній зазначає, що про афілійованість ОСОБА_3 до голови правління ВАТ"Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 позивач довідався після того, як відповідачем було долучено до матеріалів справи № 921/346/16-г/14 довіреність ОСОБА_3 , видану акціонером ОСОБА_28 .

Після скерування справи, яка вирішується, на новий розгляд позивач вкотре змінив свою позицію, зазначивши, що про обставини афілійованості він дізнався лише після подання на вимогу суду, викладену в ухвалі від 06.06.2019 року, інформації від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області та у Чортківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції.

Крім того, як на поважність причин пропуску строку позовної давності, позивач покликається на те, що :

- на момент проведення загальних зборів акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_1 займалась доглядом за своєю новонародженою дитиною і не могла в повній мірі здійснювати захист своїх прав від порушень з боку відповідача;

- також позивач зазначає про те, що оскільки посадові особи ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" вчиняли дії спрямовані на приховання інформації про порушення на оскаржуваних зборах акціонерів відповідача, а також на те, що відповідач не виконав свого обов`язку щодо ведення, зберігання та публікування переліку афілійованих осіб, відповідно їй, як акціонеру, не могло бути відомо про таких афілійованих осіб, а тому причини пропуску позовної давності є поважними.

Оцінивши докази у даній справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному і об`єктивному розгляді в судовому процесі усіх обставин справи в сукупності, суд дійшов переконання, що у даному конкретному випадку встановленню підлягає саме обставина коли позивач могла довідатись про афілійованість ОСОБА_3 , відносно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 , а не спосіб доведення цієї інформації до її відома.

Так твердження позивача, що про обставини афілійованості вона дізналася лише після подання на вимогу суду, викладену в ухвалі від 06.06.2019 року, інформації від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області та у Чортківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стануГоловного територіального управління юстиції (вказані документи надійшли на адресу суду 14.06.2019 та 24.06.2019 відповідно), не може бути на думку суду беззаперечним доказом щодо можливої обізнаності позивача з даним фактом саме з цього моменту, оскільки із копії поданого до Господарського суду Тернопільської області в процесі розгляду справи № 921/346/16-г/14 письмового пояснення позивача ОСОБА_1 (яка є позивачем і у даній справі), які зареєстровані в Господарському суді Тернопільської області за вх. № 13968 від 25.07.2016 (копія даних пояснень долучена відповідачем до матеріалів справи 26.09.2016), чітко вбачається, що ОСОБА_4 , який був головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", надавав їй інформацію про те, що серед афілійованих осіб стосовно нього, окрім інших, є ОСОБА_3 , який є чоловіком дочки ОСОБА_4 ОСОБА_29 , попереднє прізвище якої було ОСОБА_30 .

І хоча вказані пояснення не містять вказівки на дату одержання такої інформації від голови правління ОСОБА_4 , проте із наявних у справі доказів, зокрема, із наказу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" № 5-к від 16.05.2016 та свідоцтва про смерть від 08.06.2016 серія НОМЕР_1 , вбачається що з 16.05.2016 ОСОБА_4 перебував у відпустці, а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. З огляду на що, суд дійшов до висновку, що позивач інформацію щодо ОСОБА_31 до голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 могла отримати від самого ОСОБА_4 тільки до 16.05.2016.

Крім того, спростовуючи твердження позивача щодо поважності пропуску строку позовної давності у даній справі, суд зазначає, що зібрані у справі докази свідчать про те, що для участі у позачергових зборах акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" 10.03.2016 позивачем було призначено представників для нагляду за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків представниками, а саме: ОСОБА_23 та ОСОБА_10 , що підтверджується адресованим відповідачу повідомленням акціонерів ПП "Агроторг" та ОСОБА_1 , копія якого знаходиться в матеріалах справи. Доказом фактичної участі представників ОСОБА_1 Цана М.І. та ОСОБА_10 є протокол засідання реєстраційної комісії позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016 із зауваженнями цих осіб. Наведені обставини, на переконання суду, свідчать що перелічені вище особи - представники позивача мали безпосередній доступ до процедури реєстрації акціонерів та могли вивчити довіреність від 12.01.2016 видану акціонером ОСОБА_2 на представництво його інтересів ОСОБА_3 , інформацію щодо афілейованості якого,за твердженням позивача, було надано їй головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 .

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити, що письмові пояснення позивача ОСОБА_1 , у справі № 921/346/16-г/14 не оцінюються судом з огляду на їх належність і допустимість як доказу на підтвердження обставин порушення відповідачем саме зазначених вище норм Закону України "Про акціонерні товариства" під час проведення загальних зборів, а саме: прийняття рішень за відсутності кворуму що є безумовною підставою для визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", що оформлені протоколом від 10.03.2016, як таких, що порушують права та законні інтереси позивача, а лише як обставину, що підтверджує чи спростовує момент, коли позивач об`єктивно могла довідатись про афілійованість ОСОБА_3 , відносно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 .

Крім того, судом оцінюються критично посилання позивача на те, що про обставини афілійованості він дізнався лише після подання на вимогу суду, викладену в ухвалі від 06.06.2019 року інформації від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області та від Чортківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, оскільки саме на афілійованість як на однозначну підставу позову, а не як на припущення чи підозру, позивач посилався як у справі № 921/346/16-г/14, так і у справі, що розглядається, посилаючись при цьому на письмовий перелік афілейованих осіб, виданий іншому акціонеру головою правління Журбою Я.Є., тобто до отримання судом названої інформації від органів реєстрації актів цивільного стану.

Початок перебігу позовної давності обчислюється за правилами статті 261 Цивільного кодексу України, частина перша якої пов`язує його з днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися", що містяться у статті 261 Цивільного кодексу України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше.

Для визначення моменту виникнення права на позов важливим є як об`єктивні (сам факт порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) моменти.

При цьому, за змістом зазначеної норми (ст. 261 ЦК України) законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Якщо встановити день, коли особа довідалась про порушення права або про особу, яка його порушила, неможливо, або наявні докази того, що особа не знала про порушення права, хоч за наявних умов повинна була знати про це, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа повинна була довідатися про порушення свого права.

Під можливістю довідатись про порушення права або про особу, яка його порушила, в цьому випадку слід розуміти передбачувану неминучість інформування особи про такі обставини, або існування в особи певних зобов`язань, як міри належної поведінки, в результаті виконання яких вона мала б змогу дізнатись про відповідні протиправні дії та того, хто їх вчинив.

Отже, за змістом частини 1 статті 261 Цивільного кодексу України законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Дослідивши вище згадані, різноманітні непослідовні та суперечливі доводи позивача щодо моменту, коли він довідався про афілійованість ОСОБА_3 , відносно голови правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" ОСОБА_4 , та матеріали справи, суд дійшов до висновку, що причини пропуску позивачем позовної давності з наведених вище підстав не можна вважати поважними з наведених вище підстав.

При цьому твердження позивача про те, що ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" не виконував свого обов`язку щодо ведення, зберігання та публікування переліку афілійованих осіб судом оцінюються критично, оскільки контроль за діяльністю емітентів, професійних учасників ринку цінних паперів, саморегулівних організації належить НКЦПФР шляхом проведення перевірок відповідно до Закону України "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" і не є предметом дослідження у даній справі, а тому, на переконання суду, не може вважатися поважною причиною пропуску позивачем строку позовної давності.

Крім того, обґрунтовуючи поважність причин пропуску позивачем позовної давності тим, що на момент проведення загальних зборів акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" вона займалась доглядом за своєю новонародженою дитиною і не могла в повній мірі здійснювати захист своїх прав від порушень з боку відповідача, спростовуються наявними у матеріалах даної справи матеріалами переписки з Товариством, а саме: подання запитів для отримання чи ознайомлення з документами товариства (заява вимога вх.16 від 29.01.2016, заява вимога вх.17 від 03.02.2016 р., заява вимога вх.42 від 11.03.2016 р., заява вх.96 від 03.05.2017 р., заява вх.99 від 03.05.2017 р., вимога вх.259 від 22.11.2019 р.); направлення своїх представників для нагляду за реєстрацією проведення загальних зборів голосуванням та підбиттям його підсумків (повідомлення вх. № 38 від 10.03.2016 р. та вх. № 76 від 20.04.2017 р.); надання письмових пропозицій щодо включення питань та проектів рішень до порядку денного річних загальних зборів, а також кандидатів до складу керівних органів Товариства, тощо. Крім того, як встановлено судом, позивач неодноразово в період з 2016р. і по 2020р.р. зверталась з позовами до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" за захистом своїх порушених корпоративних прав, а саме у справах: № 921/346/16-г/14, № 921/67/19; №921/83/19; №921/259/19; №921/2/20; №921/197/20; №921/253/20; №921/255/20, що на думку суду свідчить про активну корпоративну та процесуальну діяльність ОСОБА_1 у справах, дотичних до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" в період з 2016 р. і на даний час.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як встановлено ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтями 78, 79 Кодексу передбачено, що достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В порядку, передбаченому ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на встановлені у справі обставини, суд визнає більш вірогідними надані відповідачем докази на підтвердження обставин пропуску позивачем позовної давності, аніж докази, надані позивачем на підтвердження поважності причин його (строку позовної давності) пропуску.

Враховуючи викладене в сукупності, приписи чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, встановлені судом порушення відповідачем норм Закону України "Про акціонерні товариства", а також заяву відповідача про сплив позовної давності, суд вважає, що позивачем заявлено позовні вимоги з пропуском позовної давності, що з урахуванням положень статті 267 ЦК України , є підставою для відмови в позові.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. ст. ст. 73-75, 86, 129, 233, 236-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, в порядку та строки встановлені ст.ст. 256-257 ГПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 29.12.2020 року.

Суддя Н.М. Бурда