ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

28.12.2020 Справа № 920/988/20

м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі

судді Резніченко О.Ю.,

розглянув матеріали справи

за позовом фізичної особи ОСОБА_1

до - фізичної особи ОСОБА_2 ,

про стягнення 139480 грн.

Суть питання, що вирішується ухвалою суду.

Позивач 22.09.2020 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача 139480 грн безпідставно отриманих грошових коштів.

Ухвалою суду від 29.10.2020 було відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу без проведення судового засідання. Ухвалою суду від 14.12.2020 було призначено розгляд справи по суті на 28.12.2020 у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Суд 28.12.2020 дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи на іншу дату, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких суд дійшов вищезазначеного висновку. Законодавство, що підлягає застосуванню.

По-перше, відповідно до ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як вже зазначалось, провадження у справі було відкрито 29.10.2020. Копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялась відповідачу на адресу, яка була зазначена позивачем та підтверджена Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 23.09.2020 вул. Пушкіна, 6, м. Глухів, Сумська область, 41400. Проте вказана ухвала була повернута на адресу суду.

24.09.2020 судом був зроблений запит до Центру надання адміністративних послуг в м. Глухові щодо інформації по фізичній особі. 06.10.2020 на адресу суду надійшла відповідь на запит, в якій зазначено, що відповідач зареєстрований по АДРЕСА_1 .

15.12.2020 суд направив ухвалу від 14.12.2020 про призначення розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Згідно з ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали. Проте станом на 28.12.2020 у суду відсутні докази повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та отримання ухвали суду від 14.12.2020.

Відповідно до ст.ст. 3, 11 ГПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як передбачено ст. 3 Конституції України, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства, в тому числі, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; розумні строки розгляду справи судом. Крім того, зазначені принципи декларовані також в Розділі І ГПК України «Загальні положення».

Згідно з ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Також, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд у Рішенні «Мінак та інші проти України» (ст. 6 Конвенції, заяви 19086/12 та 13 інших, від 07.02.2019 р.) у п.п. 7-8 нагадав, що загальна концепція справедливого судового розгляду, яка охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу, вимагає, щоб особу, щодо якої порушено провадження, було проінформовано про цей факт. Принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, та надати власні зауваження з цього приводу. Під загрозою стоїть впевненість сторін у функціонуванні правосуддя, яке ґрунтується, зокрема, на усвідомленні того, що вони мали змогу висловити свою позицію щодо кожного документа в матеріалах справи. Може тому на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані сторонами, та у разі потреби зафіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Суд вважає, що принцип змагальності є основним елементом концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції, що також включає такі принципи, як принцип рівності сторін у процесі та принцип ефективної участі.

Отже, на думку суду, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, в тому числі судової системи. Звернення до суду гарантується державою. Право на судовий захист базується на відповідних принципах. В Конституції України задекларовані такі принципи, в тому числі, як рівність усіх учасників процесу, змагальність сторін, гласніть судового процесу.

Неповідомлення відповідача про відкриття провадження у справі може порушити зазначені вище принципи, оскільки поставить відповідача у більш невигідне становище та не надасть можливості відповісти на аргументи позивача, а також скористатись своїми процесуальними правами, що може призвести до прийняття необґрунтованого рішення та порушити права людини, що є недопустимим.

По-друге, суд беззаперечно погоджується з тим принципом, що судочинство повинно здійснюватись в розумні строки розгляду справи, які встановлені процесуальним законодавством.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом (ст. 113 ГПК України).

В той же час, згідно з ст. 114 ГПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

На думку суду, у даному випадку, з урахуванням незалежних від суду об`єктивних причин, завдання господарського судочинства може бути досягнуто лише шляхом відкладення розгляду справи для належного повідомленням відповідача про відкриття провадження у справі та надання йому можливості скористатись правами, які передбачені Конституцією України та процесуальним законодавством.

По-третє, суд вважає, що конкуренція двох принципів змагальності та дотримання розумних строків розгляду справи повинна вирішуватися шляхом пошуку «справедливого балансу». Однак головною, на думку суду, у цьому випадку є позиція, згідно з якою намагання вчасно вирішити справу не обґрунтовує невиконання такого основоположного принципу, як право на змагальність судового процесу. В той же час, на переконання суду, за необхідності повідомити відповідача про таке провадження суд має відкласти розгляд справи, оскільки сторонам повинна бути надана можливість повідомити про будь-які докази, необхідні для захисту своєї позиції у справі.

Суд звертає увагу, що відкладення розгляду справи сприятиме ефективному захисту і прав позивача, у разі встановлення під час розгляду справи їх порушення, оскільки метою судочинства є ефективний захист прав людини та реальне виконання судового рішення, а формально прийняте рішення (без реального повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі), може призвести до порушення процесу, бути підставою для оскарження судового рішення з питань порушення судом процесуального законодавства, що на значний проміжок часу може відтермінувати відновлення прав позивача, що також не сприятиме, передбаченому ГПК України, завданню господарського судочинства.

Враховуючи вищезазначене та те, що у суду відсутні докази належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі, суд, застосовуючи норми Конституції України, як норми прямої дії, якими встановлено принципи рівності, змагальності, гласності, вважає за необхідне відкласти розгляд справи.

Керуючись ст. ст. 234, 235 ГПК України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відкласти розгляд справи на 26.01.2021. Справа буде розглянута без проведення судового засідання.

2. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 22.01.2021.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана суддею 29.12.2020.

Суддя О.Ю. Резніченко