Господарський суд
Житомирської області
______________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

28 грудня 2020 року м. Житомир Справа № 906/207/19

Господарський суд Житомирської області у складі судді Маріщенко Л.О.,

розглядаючи справу

за позовом: Керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі

до Гульської сільської ради та

ОСОБА_1

про визнання незаконним та скасування рішення сесії Гульської сільської ради від 14.09.2017 р.№ 268, визнання недійсним договору купівлі-продажу від 22.11.2017 та зобов`язання повернути адміністративну будівлю

за участі представників сторін:

прокурор:Слівінський О.О. - служ.посвід № 048138 від 04.10.2017 ,

від відповідача -1:Камінський Р.І. - ордер серія РН-559 № 70 від 01.05.2019

від відповідача - 2: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Керівник Новоград-Волинської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави з позовом, в якому просить:

визнати незаконним та скасувати рішення сесії Гульської сільської ради від 14.09.2017 № 268 "Про продаж нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1 ";

- визнати недійсним договір купівлі-продажу від 22.11.2017 адміністративної будівлі сільської ради по вул. Варшавській 11 укладений між Гульською сільською радою Новоград-Волинського району та ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , с. Червонопрапорне, Баранівський район, Житомирська область) повернути Гульській сільській раді згідно акту прийому передачі адміністративну будівлю сільської ради по вул. Варшавській, 11, с. Гульськ, Новоград-Волинського району.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в порушення вимог Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств ( малу приватизацію) " та Закону України "Про приватизацію державного майна" рішенням сесії Гульської сільської ради від 14.09.2017 № 268 вирішено продати нежитлове приміщення, яке знаходиться по вул. Варшавській, 11, с. Гульськ без проведення відповідної підготовчої процедури та включення майна до переліку майна, що підлягає приватизації. Відповідно до ч. 6 ст. 29 ЗУ "Про приватизацію державного майна" порушення встановленого законодавством порядку приватизації або прав покупців є підставою для визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством України.

Ухвалою суду від 03.12.2019 провадження у справі №906/207/19 зупинено до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Ухвалою суду від 19.08.2020 провадження у справі № 906/207/19 поновлено.

Ухвалою суду від 03.12.2019 провадження у справі №906/207/19 зупинено до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Ухвалою суду від 19.08.2020 провадження у справі № 906/207/19 поновлено.

29.09.2020 до суду від представника відповідача - Гульської сільської ради надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. Відповідно до даного клопотання, представник відповідача вважає, що у Новоград-Волинської місцевої прокуратури відсутні підстави для представництва інтересів держави в господарському суді в самостійному статусі позивача.

07.12.2020 до суду від прокурора надійшли письмові заперечення щодо залишення позову без розгляду.

Відповідач -2 повноважного представника в судове засідання не направив, про причини неявки не повідомив, хоча про дату, час і місце засідання суду повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» в редакції закону станом на час подання позову до суду, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

За наслідками розгляду справи №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 вирішила виключну правову проблема щодо таких питань: 1) чи повинен прокурор доводити бездіяльність компетентного органу або ж достатньо простого посилання на таку бездіяльність у позові при обґрунтуванні підстав для представництва; 2) якими доказами прокурор має доводити бездіяльність компетентного органу; 3) чи зобов`язаний прокурор перед зверненням до суду з`ясовувати причини бездіяльності такого органу або ж достатньо доведення самого факту бездіяльності без зазначення і доведення суду її причин.

У вказаній справі Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України.

У даній справі прокурор обґрунтував наявність «інтересів держави», які на його думку полягають в порушенні законності у сфері земельних відносин відповідачем -1.

Відповідно до пунктів 18, 19 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В підготовчому засіданні судом здійснено дії передбачені ст.182 ГПК України. Враховуючи думку осіб, які з`явилися в судове засідання, суд дійшов висновку, що завдання підготовчого провадження виконано, воно підлягає закриттю. Відповідно до п.3 ч.2 ст.185 ГПК України суд призначає справу до судового розгляду по суті.

Згідно з положеннями ч.2 ст.195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 15 ГПК України. Суд визначає в межах, встановлених Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Враховуючи, необхідність реалізації конституційного принципу захисту прав і свобод людини і громадянина (ст. 55 Конституції України), суд вважає за необхідне призначити розгляд справи по суті поза межами строків, передбачених ГПК України, згідно положень вказаної Конвенції та конституційних засад, які мають найвищу юридичну силу (ст. 8 Конституції України).

Згідно з положеннями ч.2 ст.195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.Суд вважає за необхідне продовжити строк призначення розгляду справи по суті застосувавши ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 120, 121, п.3 ч.2 ст.185, ст.234 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу №906/207/19 до судового розгляду по суті.

2. Призначити судове засідання на "16" лютого 2021 р. о 12:30 в приміщенні господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 619.

3. При направленні у судове засідання уповноважених представників сторін, останнім мати при собі, відповідно до ст.60 Господарського процесуального кодексу України, документи, що підтверджують повноваження представників.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5007/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано: 30.12.2020

Суддя Маріщенко Л.О.

Друк:

1 - в справу

2,3 відповідачам (рек. з повід.)

4,5 - Новоград-Волин. місц. прокур. та прокур. Жит. обл. ( рек.)