ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2020 р. Справа№ 910/17298/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Разіної Т.І.

при секретарі судового засідання: Горді В.В.

за участі представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 16.12.2020

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020

у справі № 910/17298/18 (суддя: Босий В.П.)

за позовом Керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр»

про стягнення 1 344 092,27 грн

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. короткий зміст обставин, що передували прийняттю оскаржуваної ухвали

Керівник Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр» про стягнення 1 344 092,27 грн з яких 1 075 273,81 грн заборгованість за оренду земельної ділянки та 268 818,46 грн штрафні санкції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2018, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019, вказану позовну заяву повернуто заявнику без розгляду.

Постановою Верховного Суду від 24.10.2019 у справі №910/17298/18 ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019 скасовано, а справу №910/17298/18 передано до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2020 позовну заяву керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали, встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду обґрунтованого розрахунку штрафних санкцій, що заявлені до стягнення в позовній заяві.

23.09.2020 від Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків, в якій зазначено, що сума штрафних санкцій (268 818,46 грн) визначена за результатами документальної позапланової перевірки, які відображені в Акті від 08.12.2017 № 1839/15-32-14-11/02971185 на підставі п. 123.1. ст.123, ст.. 102.1. Податкового кодексу України, однак для належного виконання вимог ухвали про залишення позову без руху прокуратурою направлено запит до ГУ ДПС у Одеській області для надання детального обґрунтованого розрахунку суми штрафних санкцій, і прокуратура просила продовжити строк на усунення недоліків для отримання необхідної інформації від органів державної податкової служби.

1.2 короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 в задоволенні заяви Виконуючого обов`язки керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури про продовження строку на усунення недоліків відмовлено. Позов керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр» про стягнення 1 344 092,27 грн залишено без розгляду.

Ухвала мотивована тим, що в поданих прокурором заявах про продовження строку на усунення недоліків заявником не наведено жодних належних обставин неможливості самостійно надати суду обґрунтований розрахунок позовних вимог (штрафних санкцій), а також не наведено обставин, які б заважали прокурору звернутися до Головного управління ДФС в Одеській області з відповідним запитом з моменту звернення до суду із даним позовом.

1.3 короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою від 25.09.2020, керівник Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі №910/17298/18 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційний розгляд заявник просить проводити у судовому засіданні.

2. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ:

2.1. визначення складу суду, заяви, клопотання

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2020 для розгляду даної справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Іоннікова І.А., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2020 апеляційну скаргу керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі №910/17298/18 залишено без руху з підстав відсутності доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі. Надано строк для усунення недоліків.

03.11.2020 до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява від керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області про доказами сплати судового збору.

Головуючий суддя з 02.11.2020 по 20.11.2020 перебувала на лікарняному.

Після виходу головуючої судді з лікарняного, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2020, зокрема, відкрито апеляційне провадження у справі №910/17298/18 за апеляційною скаргою керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі №910/17298/18. Розгляд апеляційної скарги призначено на 16.12.2020.

У судове засідання 16.12.2020 представники позивача та відповідача не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи повідомили належним чином.

У судове засідання 16.12.2020 з`явився представник прокуратури та надав пояснення по суті апеляційної скарги.

2.2. узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, що є підставою для його скасування.

Апелянт зазначає, що суд першої інстанції до відкриття провадження у справі міг дослідити обставини, які в подальшому стали підставою для залишення позову без руху, а тому залишення позову без руху було не правомірним.

Прокурор у апеляційній скарзі послався на те, що прокурором надано до суду обґрунтоване клопотання про продовження процесуального строку, водночас у самому клопотанні про продовження процесуального строку прокурором надано розрахунок суми штрафних санкцій.

2.3. узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Позивач та відповідач своїм правом на надання відзиву не скористались.

2.4. інші процесуальні дії у справі:

У судовому засіданні представник прокуратури надав пояснення, в яких підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши думку присутнього представника прокуратури, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами за відсутності представника відповідача.

Мотивувальна частина.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ:

3.1. встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини

Керівник Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр» про стягнення 1 344 092,27 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання за договором оренди земельної ділянки від 03.03.2005, у зв`язку з чим прокурором заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з оренди земельної ділянки у розмірі 1 075 273,81 грн. та штрафних санкцій у розмірі 268 818,46 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2018, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019, вказану позовну заяву повернуто заявнику без розгляду.

Постановою Верховного Суду від 24.10.2019 у справі №910/17298/18 ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2019 скасовано, а справу №910/17298/18 передано до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання.

Протокольною ухвалою суду від 17.08.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.09.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2020 позовну заяву Керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Ізмаїльської міської ради Одеської області залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали, встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду обґрунтованого розрахунку штрафних санкцій, що заявлені до стягнення в позовній заяві.

Зокрема, у вказаній ухвалі судом зазначено, що ні в тексті позовної заяви, ні у формі окремого документу (додатку) до неї не міститься обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення у даній справі штрафних санкцій, як і не конкретизовано вид штрафних санкцій, що мають бути стягнені з відповідача.

22.09.2020 на електронну пошту суду та 23.09.2020 до канцелярії суду надійшли аналогічні за своїм змістом заяви виконуючого обов`язки керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури про продовження строку на усунення недоліків.

Заяви обґрунтовані тим, що позовні вимоги у даній справі визначені на підставі акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр» з питань правильності нарахування орендної плати за землю за період з 03.09.2014 по 30.09.2017 та інформації Головного управління ДФС в Одеській області від 04.06.2018, а відтак заявником на адресу останнього направлено запит, після отримання відповіді на який можливо буде надати розрахунок штрафних санкцій, у зв`язку з чим прокурор просить суд продовжити строк для усунення недоліків.

3.2 обставини встановлені судом апеляційної інстанції і визначених відповідно до них правовідносин та доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції;

Дослідивши матеріали справи, суд першої інстанції дійшов висновку, що у зв`язку з тим, що представник прокуратури не усунув недоліки позовної заяви та подав необґрунтоване клопотання про продовження процесуального строку, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку та залишення позову без розгляду, однак колегія суддів з таким висновком не погоджується, з огляду на наступне.

У клопотанні про продовження строку на усунення недоліків, яке надійшло до суду першої інстанції зазначено:

«Повідомляю, що відповідно до п. 123.1 ст. 123 Податкового кодексу України, у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, це тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

З огляду на викладене, зазначена у позовній заяві сума штрафних санкцій - 268 818,46 грн. визначена за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Ізмаїльська виробничо-комерційна фірма «Істр», які відображені у відповідному Акті від 08.12.2017 № 1839/15-32-14-11/02971185, за період з 2015 по 2016 рік, на підставі п. 123.1 ст. 123, ст. 102.1 Податкового кодексу України, а саме:

- за 2015 рік занижена сума (донарахована сума) складає 296 892,18 грн., тому розмір штрафних санкцій за заниження (п. 123.1) складає 25% - 74 223,05 грн.;

- за 2016 рік занижена сума (донарахована сума) складає 431 129,79 грн., тому розмір штрафних санкцій за заниження (п. 123.1) складає 25% - 10782,45 грн.

- за 2017 рік занижена сума (донарахована сума) складає 347 251,84 грн., тому розмір штрафних санкцій за заниження (п. 123.1) складає 25% - 86 812,96 грн.»

При цьому, колегія суддів зазначає, що в абзаці «- за 2016 рік занижена сума (донарахована сума) складає 431 129,79 грн., тому розмір штрафних санкцій за заниження (п. 123.1) складає 25% - 10782,45 грн.» наявна очевидна описка, оскільки 25% від 431 129,79 грн становить « 107782,45 грн», а не « 10782,45 грн.» як зазначено у клопотанні.

Колегія суддів дійшла висновку, що прокуратурою у клопотанні про продовження процесуального на усунення недоліків фактично усунуто недоліки позовної заяви, оскільки надано розрахунок штрафних санкцій та його вид «штраф в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування» передбачений п. 123.1 ст. 123 Податкового кодексу України.

Крім того, у постанові від 03.12.2018 року об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 904/5995/16 зроблено висновок, що за змістом частин першої та четвертої статті 119 ГПК України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Натомість відповідно до частини другої статті 119 ГПК України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. При цьому суд не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.

Вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.

Враховуючи, що позов було подано ще у 2018 році, а після залишення позовної заяви без руху (07.09.2020) прокурором здійснювались відповідні дії для усунення недоліків позовної заяви, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції відмовляючи у поновленні процесуального строку вдався до надмірного формалізму.

З огляду на викладене суд першої інстанції, з урахуванням змісту клопотання про продовження процесуального строку, міг як визнати обставини, що зумовили залишення позову без розгляду такими що усунуто та відкрити провадження у справі так і надати заявнику додатковий строк для усунення недоліків шляхом надання більш детального розрахунку позовних вимог, однак суд першої інстанції відповідних процесуальних дій не вчинив, натомість передчасно дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи прокурора щодо незаконності залишення позову без руху після відкриття провадження у справі з огляду на наступне.

Велика палата Верховного Суду у своїй постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначила, що відповідно до частини одинадцятої статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Отже, суд першої інстанції, залишаючи ухвалою від 26 листопада 2019 року позовну заяву без руху, після відкриття провадження у справі № 910/13737/19 діяв у межах процесуальних норм права, визначених Господарським процесуальним кодексом України.

Колегія суддів враховує відповідні висновки щодо застосування норм права викладені в постановах Верховного Суду та зазначає, що залишаючи позов без руху після відкриття провадження у справі, суд першої інстанції діяв правомірно.

ВИСНОВКИ СУДУ ТА ДЖЕРЕЛА ПРАВА:

4.1. висновки за результатами розгляду матеріалів справи

Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції не надав належну оцінку доводам та змісту клопотання прокурора про продовження процесуального строку на усунення недоліків, що зумовило прийняття необґрунтованого рішення про залишення позову без розгляду.

4.2. посилання на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Згідно з ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною 13 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

5. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ:

5.1. мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу

Колегія суддів погоджується з доводами позивача про наявність підстав для скасування оскаржуваної ухвали з мотивів визначений в п. 3.2. даної постанови.

6. ВИСНОВКИ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ:

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що місцевий господарський суд не надав належну оцінку діям прокурора, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі № 910/17298/18 підлягає скасуванню.

Апеляційна скарга керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі № 910/17298/18 підлягає задоволенню.

7. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ:

7.1. У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи для вирішення питання про відкриття провадження у справі, розподіл сум судового збору здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 129, 255, 269, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі № 910/17298/18 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 у справі № 910/17298/18 скасувати.

3. Матеріали справи повернути до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 28.12.2020.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Т.І. Разіна