ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" грудня 2020 р. Справа№ 920/1096/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Поляк О.І.

суддів: Кропивної Л.В.

Пономаренка Є.Ю.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Сумської області (суддя Заєць С.В.) від 04.11.2020 у справі №920/1096/20

за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Г. Кондратьєва, 211А"

про визнання незаконним рішення установчих зборів та скасування запису про державну реєстрацію ОСББ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулись до Господарського суду Сумської області з позовом про визнання незаконним та скасування рішення установчих (загальних) зборів про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Г. Кондратьєва, 211 А", оформленого протоколом № 1 від 10.11.2017, скасування запису про державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Г. Кондратьєва, 211 А" , від 28.12.2017 номер запису: 0014844.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 04.11.2020 у справі №920/1096/20 позовну заяву від 28.10.2020 (вх. № 3318 від 02.11.2020) та додані до неї документи повернуто позивачам. На думку суду першої інстанції, в позовній заяві об`єднано три вимоги, а саме визнання незаконним та скасування рішення установчих зборів, а також скасування запису про державну реєстрацію, що, на думку суду першої інстанції, виключає можливість їх спільного розгляду в одному провадженні, оскільки при розгляді позовних вимог суд повинен давати оцінку обставинам щодо визнання незаконним рішення установчих (загальних) зборів по створенню ОСББ та підстав його скасування, та окремо досліджувати та надавати оцінку питанню скасування запису про державну реєстрацію ОСББ, тоді як сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору. Крім того, суд звернув увагу позивачів на те, що у поданій позовній заяві не визначено коло відповідачів, чи то позов подано до ОСОБА_3 , чи то до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Г. Кондратьєва, 211А", чи до цих двох відповідачів.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Сумської області від 04.11.2020 у справі №920/1096/20 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що підвідомчість таких спорів господарським судам підтверджена наявною судовою практикою, а вимоги про визнання акта протиправним та скасування нерозривно пов`язані з проханням про зобов`язання вчинити дії, тому є одним способом захисту та відновлення порушеного права і у питанні сплати судового збору вважаються однією позовною вимогою. При цьому, на думку апелянта, встановивши недоліки позовної заяви, суд першої інстанції мав залишити її без руху.

01.12.2020 матеріали справи, разом апеляційною скаргою надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд колегії суддів у складі: Поляк О.І. (головуючий), Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2020 відкрито апеляційне провадження у справі, вирішено розгляд апеляційної скарги здійснювати у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Згідно зі ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України).

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (ч 1. ст. 162, ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України).

Суд першої інстанції зазначив, що в позові об`єднано три позовні вимоги.

Колегія суддів вважає даний висновок суду помилковим, з огляду на наступне.

Вимогами позовної заяви є визнання незаконним та скасування рішення установчих (загальних) зборів, скасування запису про державну реєстрацію, внесеного на підставі спірного рішення.

Так, рішення загальних зборів є актом ненормативного характеру (індивідуальним актом), тобто письмовим документом, що породжує певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання правовідносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. Підставами для визнання правових актів індивідуальної дії (ненормативних актів) незаконними (недійсними) є невідповідність їх вимогам чинного на час його видання (затвердження) законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав (затвердив) цей акт.

При цьому, процесуальна вимога про визнання незаконним рішення є передумовою для застосування іншого способу захисту, як то визнання недійсним або скасування рішення зборів, як наслідку його незаконності та протиправності. Таким чином, вимога про визнання незаконним та скасування рішення установчих (загальних) зборів є однією позовної вимогою немайнового характеру.

Щодо висновку суду першої інстанції про порушення позивачами правил об`єднання позовних вимог, та те, що їх сумісний розгляд перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору, то його колегія суддів також вважає помилковим, виходячи з такого.

Спір у справі стосується захисту його права позивачів як співвласників майна багатоквартирного будинку, порушеного, на їх думку, створенням юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства (аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 , від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17).

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Колегія суддів зазначає, що вимога про скасування запису про державну реєстрацію об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, що був внесений на підставі рішення установчих (загальних) зборів про створення такого об`єднання, є похідною та перебуває у безпосередньому зв`язку з вимого про скасування такого рішення.

Так, результат вирішення спору в частині скасування запису про державну реєстрацію безпосередньо залежить від задоволення або відмови в задоволені вимоги про скасування рішення, на підставі якого державна реєстрація була проведена.

При цьому, заявлені вимоги пов`язані між собою підставами виникнення та доказами, що їх підтверджують, а також направлені на захист одних і тих самих прав та інтересів позивачів, тоді як процесуальним законом передбачено можливість розгляду таких вимог в одному провадженні, що є доцільним з огляду на їх безпосередній причинно-наслідковий зв`язок.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для застосування положень п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України та повернення позовної заяви.

При цьому, суд, виявивши інші недоліки позовної заяви не був позбавлений можливості залишити останню без руху та надати позивачам строк на усунення недоліків в порядку, визначеному ст. 174 Господарського процесуального кодексу.

Статтею 275 Господарського процесуального кодексу України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст.280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції (ч.3 ст.271 Господарського процесуального кодексу України ).

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали Господарського суду Сумської області від 04.11.2020 у справі №920/1096/20 з направленням даної справи на розгляд до суду першої інстанції.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору згідно з ст. 129 Господарського процесуального кодексу України має здійснюватись судом першої інстанції за результатами розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, а ухвалу Господарського суду Сумської області від 04.11.2020 у справі №920/1096/20 - скасувати.

2. Матеріали справи №920/1096/20 повернути до Господарського суду Сумської області для вирішення питання щодо прийняття позовної заяви.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України. Повний текст постанови складено 28.12.2020.

Головуючий суддя О.І. Поляк

Судді Л.В. Кропивна

Є.Ю. Пономаренко