УХВАЛА

м. Київ

23.12.2020Справа № 910/7899/20

Суддя Господарського суду міста Києва Демидов В.О., розглянувши клопотання Приватного підприємства «БГФ-Агро» (вул. Кутузова, буд. 18/7, кімната 408, м. Київ, 01133) про повернення в підготовче провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросоюз» (с. Орепи, Новоград-Волинський район, Житомирська область, 11764) до Приватного підприємства «БГФ-Агро» (вул. Кутузова, буд. 18/7, кімната 408, м. Київ, 01133) про стягнення 1982376,94 грн,

В С Т А Н О В И В:

09.06.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла зазначена позовна заява та передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд стягнути з Приватного підприємства «БГФ-Агро» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросоюз» суму боргу у розмірі 1668928,50 грн за отриманий товар згідно договору № 31/07/18 від 31.07.2018, пеню у розмірі 146555,59 грн та штраф у розмірі 166892,85 грн за порушення умов проведення розрахунків за договором № 31/07/18 від 31.07.2018; стягнути з Приватного підприємства «БГФ-Агро» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросоюз» судовий збір у розмірі 29735,64 грн.

Ухвалою суду від 12.06.2020 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросоюз» залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, з урахуванням положень п. 4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України.

26.06.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, з доданими до неї документами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.07.2020 позовна заява прийнята до розгляду, у вказаній справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.07.2020. Запропоновано відповідачу у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позовну заяву, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, запропоновано позивачу у строк не пізніше п`ять днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати відповідь на відзив в порядку статті 166 Господарського процесуального кодексу України, визначено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

23.07.2020 до суду від відповідача надійшли заява про зміну поштової адреси відповідача та клопотання про оголошення перерви у підготовчому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 10.09.2020.

20.08.2020 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву спільно із заявою про поновлення пропущеного строку на подання відзиву та клопотанням про призначення комплексної судової технічної експертизи документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, строк підготовчого провадження у справі № 910/7899/20 продовжено до 30 днів, підготовче засідання відкладено на 01.10.2020.

28.09.2020 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Демидова В.О. підготовче засідання 01.10.2020 не відбулося, відкладено на 16.10.2020.

12.10.2020 до суду від позивача надійшла заява про перенесення судового засідання.

З метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (COVID-19), у зв`язку із наявністю випадків захворювання, підготовче засідання у справі № 910/7899/20 відкладено на 30.10.2020.

30.10.2020 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

30.10.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі № 910/7899/20 відкладено на 12.11.2020.

У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Демидова В.О. підготовче засідання відкладено на 26.11.2020.

26.11.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі № 910/7899/20 відкладено на 03.12.2020.

03.12.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2020 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача Приватного підприємства «БГФ-АГРО» про призначення комплексної судової технічної експертизи документів у справі № 910/7899/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.12.2020.

21.12.2020 Приватне підприємство «БГФ-АГРО» подало до суду клопотання про повернення в підготовче провадження у справі та зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросоюз» про визнання відсутнім у ТОВ «Агросоюз» права вимоги з оплати товару за накладною №3 від 11.12.2019 до договору поставки №31/07/18 від 31.07.2018.

В обґрунтування поданого клопотання про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні, представник відповідача вказує, що 20.08.2020 ним подано відзив на позовну заяву та клопотання про призначення комплексної судової технічної експертизи документів щодо дослідження давності створення договору поставки №31/07/18 від 31.07.2018, накладної №3 від 11.12.2019 та акта звірки взаєморозрахунків станом на 12.02.2020, оскільки зазначені офіційні документи із високою вірогідністю видані колишнім директором ПП «БГФ-АГРО» після його звільнення та не відображають реальні господарські операції між сторонами спору, проте ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2020 судом відмовлено у задоволенні вказаного клопотання та одночасно закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Таким чином, відповідача фактично позбавлено можливості доведення обставин, на яких ґрунтуються його заперечення проти позову.

Дослідивши клопотання відповідача про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні, господарський суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

За приписами статті 177 Господарського процесуального кодексу України одним з завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями "proprio motu", щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі статтею 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно із частиною 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, керує ходом судового процесу; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 3, 4 ч. 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, зокрема: учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку, суд враховує, що провадження у цій справі відкрито 06.07.2020, представник відповідача ознайомився з матеріалами справи 29.07.2020, за його клопотанням розгляд справи відкладався з 23.07.2020 на 10.09.2020, 20.08.2020 ним подано до суду відзив на позовну заяву, 10.09.2020 продовжувався строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладалось підготовче засідання на 01.10.2020, за клопотанням відповідача розгляд справи відкладався з 30.10.2020 на 12.11.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.12.2020.

Станом на 03.12.2020 судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Приписами статті 129 Конституції України та статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»).

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах «Скордіно проти Італії», «Сюрмелі проти Німеччини»).

Відповідно до статті 7 Господарського процесуального кодексу України, правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

Такими нормами, у даному разі, є норми чинного Господарського процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано права та обов`язків учасників справи та порядок реалізації ними таких прав.

Зважаючи на те, що матеріали справи містять достатню кількість доказів, для справедливого та неупередженого вирішення даного спору, а судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, клопотання Приватного підприємства «БГФ-АГРО» про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні є таким, що суперечить принципу правової визначеності, а тому не підлягає задоволенню.

Відмовляючи у задоволенні клопотання суд виходить із того, що чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено повернення до підготовчого провадження зі стадії розгляду справи по суті. Також суд виходить із основних засад (принципів) господарського судочинства та зауважує, що несвоєчасна реалізація стороною своїх прав на вчинення процесуальних дій у строки визначені судом не є підставою для повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні, оскільки це суперечить принципу рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Керуючись ст. 182, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Приватного підприємства «БГФ-АГРО» № б/н від 21.12.2020 про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні у справі №910/7899/20 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.О.Демидов