ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 грудня 2020 року м.Херсон Справа № 923/1339/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом: Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, м.Херсон

до Відповідача-1: Служби автомобільних доріг у Херсонській області м.Херсон

Відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Експодор" м.Київ

про визнання недійсним договору № 1-ЕКС/ від 22.10.2020р.

ВСТАНОВИВ:

16.12.2020 до суду надійшла позовна заява заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури, подана в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби України в Херсонській області до Служби автомобільних доріг у Херсонській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Експодор" м.Київ про визнання недійсним договору № 1-ЕКС/ від 22.10.2020р.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу розподілено до розгляду судді Пінтеліній Т.Г. Вирішуючи питання можливості відкриття провадження у справі у зв`язку зі зверненням Прокурора в інтересах держави в особі вказаного органу суд зазначає наступне.

У якості державного органу, на який покладено обов`язки щодо конкретних функцій у спірних правовідносинах, пов`язаних із захистом інтересів держави, Прокурором зазначено Державну аудиторську службу України в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби України в Херсонській області.

Проте до позовної заяви не додано Положення чи іншого подібного статутного документу, що регулює діяльність Управління Південного офісу Держаудитслужби України в Херсонській області, отже, неможливо встановити, чи наділено Управління Південного офісу Держаудитслужби України в Херсонській області правом бути позивачем чи такі функції належать лише Державній аудиторській службі України

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 надано наступні приписи стосовно прокурорського представництва :

- відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу;

- бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу;

- звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу; розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва;

- якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові; але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим;

- якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

З огляду на вказані правові положення та висновки Верховного Суду стосовно їх застосування у контексті поданого позову, суд приходить до висновку, що Прокурор у позові має обґрунтувати та довести підстави для представництва, одними з яких є бездіяльність компетентного органу, тобто Позивача, а також правильність визначення Позивача як компетентного органу у спірних правовідносинах.

У відповідності до абзацу 2 пункту 5 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 відповідним центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, є Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба).

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 № 266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» утворені як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби, серед яких «Південний офіс Держаудитслужби».

Прокурор стверджує, що відповідною окремою юридичною особою, яка здійснює державний фінансовий контроль на території Херсонської області, є Південний офіс Держаудитслужби, а не безпосередньо Державна аудиторська служба України.

Поряд з цим, до позовної заяви не додано документів, з яких би вбачалось, що Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області має статус юридичної особи, у зв`язку з чим не має права бути позивачем у справі, а безпосередньо Прокурором не наведено обставин та не надано доказів наявності права у такого Управління (як структурного підрозділу іншої юридичної особи, тобто Південного офісу Держаудитслужби) представляти інтереси Державної аудиторської служби України.

Крім того, до позовної заяви від 08.12.2020р. № 35-14389вих.20 не додано зазначений у додатку лист в управління Держаудитслужби на 2 аркушах та відповідь управління Держаудитслужби на 3- аркушах. Відтак, неможливо встановити, чи дотримано прокурором вимоги статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

У позовній заяві прокурор вказав, що він повідомив Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про звернення до господарського суду з даним позовом листом від 08.12.2020р. № 35/-14389-20, т а до позову додав копію вказаного листа.

Водночас, матеріали заяви не містять доказів направлення (опис вкладення у цінний лист, фіскальний чек, накладна) або вручення означеного листа позивачам до подання позовної заяви до суду. Для виправлення даного недоліку прокурору слід надати докази направлення або вручення позивачам повідомлення від 08.12.2020р. №35/-14389-20 до подання позову до суду.

У відповідності до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Пунктом 1 частини 1 статті 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи позовної заяви і доданих документів.

Частиною 1 статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно ч.2 ст.164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши прокурору строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.162,164,174,232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Позовну заяву заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури від 08.12.2020р. № 35-14389вих.20 залишити без руху.

2. Прокурору протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані в мотивувальній частині ухвали недоліки.

Копію заяви про усунення недоліків позовної заяви і додані до неї документи направити сторонам, докази направлення подати до суду (описи вкладення у цінний лист, фіскальні чеки, накладні).

3. Роз`яснити прокурору, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Копію ухвали направити прокурору.

Ухвала суду набрала законної сили 22.12.2020р., оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Пінтеліна