ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.12.2020 місто Дніпро Справа № 904/35/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді Орєшкіної Е.В. (доповідач),

суддів Широбокової Л.П., Чус О.В.,

секретар судового засідання: Абадей М.О.,

представники сторін:

від позивача: представник не з`явився;

від відповідача: представник не з`явився;

прокурор: Трубіцина В.Д,, довіреність №15/3-4вн-20 від 18.09.2020., прокурор відділу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 (повний текст складений 02.11.2020, суддя Мельниченко І.Ф.) у справі №904/35/20

за позовом Кіровоградської місцевої прокуратури, м. Кропивницький Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області, м. Кропивницький Кіровоградської області

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про стягнення 59 118,25 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Кіровоградська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом про стягнення з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області 59 118,25 грн. збитків, заподіяних навколишньому середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 у справі №904/35/20 позовну заяву залишено без розгляду.

Ухвала місцевого господарського суду мотивована тим, що пред`явлення прокурором позову про стягнення збитків на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Кіровоградської області, які виникли лише дещо менше ніж за півроку до пред`явлення позову, не може вважатися виключним випадком для захисту прокурором інтересів держави. Місцевий господарський суд дійшов до висновку, що прокурором не доведено бездіяльність компетентного органу, а обставини справи, зокрема щодо розміру заборгованості та часу її виникнення, такими що свідчать про значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, тобто потребують обов`язкового втручання прокурора для представництва інтересів держави. Вказано, що причина, яка зазначена прокурором та позивачем щодо відсутності фінансування та неможливістю сплатити судовий збір за подання позову, не є підставою для звернення прокурором з даним позовом.

За висновками місцевого господарського суду прокурор, звертаючись до суду з позовом, не довів бездіяльність компетентного органу та необхідність захисту інтересів держави, наявність чого і є підставою в розумінні статті 53 Господарського процесуального кодексу України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" для представлення прокурором інтересів держави в суді.

Не погодившись із ухвалою місцевого господарського суду, Дніпропетровська обласна прокуратура звернулася до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 у справі №904/35/20, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевий господарський суд дійшов до помилкового висновку про відсутність підстав для представництва інтересів держави та підстав для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Апелянт вважає, що прокурор обґрунтував наявність підстав для звернення з позовом до суду та дотримання процедури, встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Так, 18.11.2019 Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області звернулася до Прокуратури Кіровоградської області із листом про вжиття заходів представницького характеру, оскільки не мала наміру самостійно звертатися із позовом до суду з підстав відсутності коштів на сплату судового збору. Прокурором направлялися на адресу позивача листи щодо підготовки позову в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру", при поданні позову наведені мотиви такого звернення, в саме бездіяльність (не звернення з позовом до суду) позивача, яка завдає інтересам держави щодо стягнення збитків до спеціальних фондів Державного бюджету.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.11.2020 (колегією суддів у складі: головуючого судді Орєшкіної Е.В. (доповідач), суддів Широбокової Л.П., Чус О.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 у справі №904/35/20; розгляд скарги призначений в судове засідання на 28.12.2020.

У судовому засіданні, яке відбулося 28.12.2020, представник прокуратури наполягав на задоволенні апеляційної скарги, представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду скарги були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області повідомлялася про день, час та місце розгляду справи шляхом направлення ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 30.11.2020 на електронну адресу () та шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Центрального апеляційного господарського суду.

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" повідомлялося про день, час та місце розгляду справи шляхом направлення ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 30.11.2020 на електронну адресу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), телефонограмою, яку 01.12.2020 о 10:15 год. отримано Марценюк та шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Центрального апеляційного господарського суду.

Враховуючи, що явка представників позивача та відповідача у судове засідання обов`язковою не визнавалась; сторони належним чином повідомлялись про день, час та місце розгляду справи та не скористалися правом взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використання власних технічних засобів, апеляційний господарський суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу без участі представників позивача та відповідача.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення представника прокуратури, дослідивши матеріали справи, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи, Державною екологічною інспекцією Кіровогорадської області нараховані Державному підприємству "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" збитки за період з 26.04.2019 по 19.07.2019 в сумі 59 118,25 грн. відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №389 від 20.07.2009.

Кіровоградська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом про стягнення з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області 59 118,25 грн. збитків, заподіяних навколишньому середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод.

Спір стосується стягнення збитків, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства (забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод).

В обґрунтування підстав представництва прокурора в суді Кіровоградська місцева прокуратура, посилаючись на статтю 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначає, що заходи щодо стягнення з відповідача в судовому порядку збитків не вжито, що свідчить про неналежний захист інспекцією законних інтересів держави та відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову.

Відповідно до частини третьої статті 16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується.

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах.

За результатами перевірки Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області нараховані збитки державі, заподіяні навколишньому середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод у сумі 59 118,25 грн.

12.08.2019 Державною екологічною інспекцією Кіровоградської області направлено на адресу Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" претензію про відшкодування збитків, яка залишилась без задоволення.

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області 18.11.2019 звернулася з листом №04-6/2723 до Прокуратури Кіровоградської області щодо вжиття заходів представницького характеру, оскільки інспекція не мала наміру самостійно звертатися за захистом державних інтересів до суду.

На адресу позивача направлялися відповідні листи в порядку, встановленому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", від 27.11.2019 за №21.31-78-7959вих9 та від 10.12.2019 за №12.31-78-8335 вих19 щодо підготовки позову в інтересах Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області.

Враховуючи, що позивачем не було вжито достатніх та належних заходів до стягнення збитків, оскільки відповідний позов до суду пред`явлено не було, з позовом до суду звернулася Кіровоградська місцева прокуратура.

Залишаючи без розгляду позовну заяву Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області, місцевий господарський суд зазначив, що пред`явлення прокурором позову про стягнення збитків на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Кіровоградської області, які виникли лише дещо менше ніж за півроку до пред`явлення позову, не може вважатися виключним випадком для захисту прокурором інтересів держави. Саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, неналежним чином здійснює відповідні повноваження захисту державних інтересів, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва. Проте місцевим господарським судом встановлено, що доказів неналежного виконання повноважень Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області, наприклад рішень про притягнення посадових осіб вказаного державного органу до відповідальності за бездіяльність, прокурором не надано. Вказано, що причина, яка зазначена прокурором та позивачем щодо відсутності фінансування та неможливістю сплатити судовий збір за подання позову, не є підставою для звернення прокурором з даним позовом.

З огляду на викладене місцевий господарський суд дійшов висновку, що у даній справі відсутні передбачені законом виключні випадки, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави, а твердження Кіровоградської місцевої прокуратури, що Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області неналежним чином здійснює захист законних інтересів держави не підтверджено належними доказами.

Дніпропетровська обласна прокуратура не погоджується із такими висновками місцевого господарського суду, посилаючись на те, що прокурор обґрунтував наявність підстав для звернення з позовом до суду та дотримання процедури, встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру"; прокурором направлялися на адресу позивача листи щодо підготовки позову в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру"; при поданні позову наведені мотиви такого звернення, в саме бездіяльність (незвернення з позовом до суду) позивача, яка завдає інтересам держави щодо стягнення збитків до спеціальних фондів Державного бюджету.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 01.04.2008 №4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо про причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (залишення позову без розгляду).

Відповідні правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/19, які відповідно до частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України суд враховує при виборі і застосуванні норми права у спірних правовідносинах.

У даній справі Господарський суд Дніпропетровської області 28.10.2020 постановив ухвалу, якою позовну заяву Кіровоградської місцевої прокуратури залишив без розгляду на підставі пункту 1 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України з посиланням на те, що прокуратурою не обґрунтовано наявності підстав для здійснення такого представництва інтересів держави в суді.

Між тим, матеріалами справи підтверджується, що Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області 18.11.2019 звернулася з листом №04-6/2723 до Прокуратури Кіровоградської області щодо вжиття заходів представницького характеру, оскільки інспекція не мала наміру самостійно звертатися за захистом державних інтересів до суду у зв`язку з недостатнім фінансуванням та відсутністю у Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області коштів для сплати судового збору, що підтверджується довідкою позивача № 9 від 11.11.2019.

Кіровоградською місцевою прокуратурою направлялися на адресу Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області листи в порядку, встановленому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" від 27.11.2019 за №21.31-78-7959вих9 та від 10.12.2019 за №12.31-78-8335 вих19 щодо підготовки позову в інтересах Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області.

На виконання частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частин третьої, четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" Кіровоградською місцевою прокуратурою при поданні позовної заяви обґрунтовано неналежне, на її думку, здійснення захисту інтересів держави Державною екологічною службою у Кіровоградській області, яка не вжила і не планувала вживати заходів до стягнення збитків, про що вона повідомила прокуратуру відповідним листом (тобто навів підставу для представництва інтересів держави); зазначено, що бездіяльність позивача завдає істотної шкоди інтересам держави, оскільки державні інтереси залишаються незахищеними і збитки не стягнуті до спеціальних фондів Державного бюджету України, тобто наведені підстави для звернення з позовом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначила, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Апеляційний господарський суд погоджується із доводами апелянта, що прокурор обґрунтував наявність підстав для звернення з позовом до суду та дотримання процедури, встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Апеляційний господарський суд не погоджується із висновками місцевого господарського суду, що пред`явлення прокурором позову про стягнення збитків на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Кіровоградської області, які виникли лише дещо менше ніж за півроку до пред`явлення позову; стосовно того, що відсутність фінансування та неможливість сплатити судовий збір за подання позову не може вважатися виключним випадком для захисту прокурором інтересів держави. Так, матеріалами справи підтверджується, що Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області самостійно звернулася до Прокуратури Кіровоградської області для вжиття заходів представницького характеру, повідомила про неможливість самостійно звернути за захистом державних інтересів до суду у зв`язку з недостатнім фінансуванням та відсутністю коштів для сплати судового збору, на підтвердження чого надала довідку № 9 від 11.11.2019. Тобто, матеріалами справи підтверджується, що Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області не має наміру (через відсутність коштів на сплату судового збору) звертатися з позовом до суду про стягнення з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області 59 118,25 грн. збитків, заподіяних навколишньому середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод.

За таких обставин апеляційний господарський суд вважає помилковим висновок місцевого господарського суду про ненаведення прокурором у цій справі підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді та, відповідно, залишення позовної заяви Кіровоградської місцевої прокуратури без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, наявні підстави, передбачені статтею 280 Господарського процесуального кодексу України, для скасування ухвали місцевого господарського суду.

У зв`язку із скасуванням ухвали місцевого господарського суду з числа зазначених у частині 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України, розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, має здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду справи.

Керуючись статтями 269, 275, 277, 280 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 у справі №904/35/20 задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2020 у справі №904/35/20 скасувати.

Справу №904/35/20 направити на розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений - 28.12.2020.

Головуючий суддя Е.В. Орєшкіна

Суддя Л.П. Широбокова

Суддя О.В. Чус

У зв`язку з припиненням відправлення поштової кореспонденції в Центральному апеляційному господарському суді, про що складений акт від 23.11.2020, копії постанови Центрального апеляційного господарського суду від 28.12.2020 у справі №904/35/20 поштою не надсилаються.

Надіслати копії цієї постанови на електронні адреси Дніпропетровської обласної прокуратури (), Кіровоградської місцевої прокуратури (), Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області (), Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" ().