УХВАЛА

м. Київ

15.12.2020Справа № 908/991/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом За позовом 1) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

2) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" (04070, м. Київ, вул. Ігорівська, 11-Б)

про визнання недійсним рішення загальних зборів,

без участі представників учасників судового процесу

ВСТАНОВИВ:

15.04.2020 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним рішення за

гальних зборів Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький Хлібозавод № 3", прийнятого 20.04.2017 про виключення зі складу учасників Товариства - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

15.04.2020 автоматизованою системою документообігу господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справу № 908/991/20 розподілено судді Колодій Н.А.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 22.04.2020 у справі № 908/991/20 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 06.05.2020 відкрито провадження у справі № 908/991/20 в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.05.2020.

В судовому засіданні 27.05.2020 оголошено перерву до 08.07.2020.

Ухвалою суду від 08.07.2020 продовжено строк судового розгляду справи № 908/991/20 на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-2019), розгляд підготовлено відкладено на 25.08.2020.

05.08.2020 від ОСОБА_2 надійшла заява (вх. 14971/08-08/20) про відмову від позову.

25.08.2020 від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. 16296/08-08/20) про приєднання до матеріалів справи доповнень і уточнень до позовної заяви.

В судовому засіданні 25.08.2020 представник відповідача просив суд вирішити питання щодо розгляду справи за правилами підсудності.

ОСОБА_1 заперечила проти направлення справи за підсудністю Господарського суду міста Києва, свої заперечення обґрунтувала ст. 29, 30 ГПК України та пояснила, що спір стосується акцій тому право вибору підсудності належить позивачу.

Розглянувши питання стосовно підсудності розгляду справи суд зазначив наступне.

Предметом позовних вимог є визнання недійсним рішення загальних зборів товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький Хлібозавод № 3", прийнятого 20.04.2017 про виключення зі складу учасників Товариства - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

За таких обставин, з огляду на висновки суду стосовно того, що спір між позивачами та відповідачем щодо недійсності рішення загальних зборів підлягає розгляду за правилами виключної підсудності згідно ч. 6 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України, у позивача відсутнє права самостійного вибору між господарськими судами.

Таким чином, з огляду на те, що спір у справі належить до територіальної підсудності Господарського суду міста Києва, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для передання зазначеної справи на розгляд вказаного суду, у зв`язку з чим матеріали справи ухвалою Господарського суду Запорізької області № 908/991/20 від 25.08.2020 було передано Господарському суду міста Києва за виключною підсудністю.

07.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи № 908/991/20.

Згідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2020, матеріали справи № 908/991/20 передано на розгляд судді Андреїшиній І.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2020 прийнято справу № 908/991/20 до свого провадження та вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 04.11.2020.

21.10.2020 на електронну адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи після закінчення дії карантину, у зв`язку із загостренням перебігу хвороб та у зв`язку із продовженням дії карантину до 31.12.2020. Разом з тим, надійшли письмові пояснення, в яких позивач-1 не заперечує проти прийняття судом заяви позивача-2 про відмову від позову в своїй частині позовних вимог і не заперечує проти задоволення прохання, викладеного ним в даній заяві.

Також, 21.10.2020 на електронну адресу суду від позивача-2 надійшло клопотання, відповідно до якої останній просить суд розглядати справу без його присутності та підтримує в повному обсязі заяву про відмову від позову. Крім того, від позивача-2 надійшли письмові пояснення.

23.10.2020 через відділ діловодства суду від позивачів надійшли клопотання та пояснення аналогічні тим, що надійшли 21.10.2020 на електронну адресу суду.

02.11.2020 від відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника та про відкладення розгляду справи на пізнішу дату, у зв`язку з посиленням карантинних заходів, введених з метою запобігання поширення СОVID-19, беручи до уваги Наказ № 78 від 26.10.2020 "Про особливий режим роботи Господарського суду міста Києва", а також у зв`язку з можливістю примирення сторін.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 04.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2020 відкладено підготовче засідання на 25.11.2020.

16.11.2020 через відділ діловодства суду відповідачем подано заяву, в якій останній зазначив, що не заперечує проти відмови від позову позивача-2 та не має жодних майнових чи не майнових претензій до позивача-2, зокрема, щодо покладення на позивача-2 будь-яких судових витрат та витрат професійну допомогу адвоката.

19.11.2020 через відділ діловодства суду позивачем-1 подано клопотання, в якому просить розглянути заяву позивача-2 про відмову від позовних вимог та у зв`язку з продовженням карантину просить перенести судове засідання на дату, після закінчення дії карантину - після 31 грудня 2020 року.

Також 19.11.2020 через відділ діловодства суду позивачем-2 подано клопотання, в якому останній просить розглянути в судовому засіданні 25.11.2020 заяву про відмову від позову та прийняти її.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 25.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 прийнято відмову ОСОБА_2 від позову; закрито провадження у справі № 908/991/20 в частині позовних вимог ОСОБА_2 до Товариства додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним Рішення Загальних Зборів Товариства з додатковою відповідальністю Запорізький Хлібозавод № 3", прийняте 20.04.2017 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 відкладено підготовче засідання на 16.12.2020.

11.12.2020 на електронну адресу суду від представника відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника та заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду з використанням власних технічних засобів.

Заява представника відповідача про участь у судовому засіданні поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів мотивована посиленням карантинних заходів та заборонами, які встановлені з метою запобігання поширення COVID-19, у зв`язку з чим відповідач просить суд проводити розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Розглянувши заяву про участь у судовому засіданні поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, суд відзначає наступне.

За приписами ч. 7 ст. 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Згідно з ч. 5 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Відповідно до ч. 7 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Однак, заявником подано заяву про участь у судовому засідання поза приміщенням суду менше ніж за п`ять днів (робочих днів) до судового засідання, також не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що представник Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" позбавлений можливості приймати участь у судовому засіданні у Господарському суді міста Києва з об`єктивних причин.

Водночас, відповідно до п.17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Судом також враховано технічну неможливість у Господарського суду міста Києва на проведення судового засідання, призначеного на 16.12.2020, в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 3 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України (ч. 4 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України).

Частинами 11, 12 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Суд зазначає, що вказані норми чинного процесуального закону, передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

Проте, станом на день розгляду справи у суду відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції.

До аналогічного висновку щодо відсутності правових підстав для проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07.04.2020 у справі № 910/22513/17.

Так, згідно зі ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином, юридична особа не обмежена колом осіб, які можуть представляти її інтереси в суді, в тому числі, в залежності від території розташування юридичної особи.

За таких обставин, враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що заява Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 197, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про участь у судовому засіданні поза приміщенням суду відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Дата підписання ухвали 15.12.2020

Суддя І.О. Андреїшина