ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали
Про стягнення 341394,39 грн
Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором №800 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 31.01.2020.
Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.
У п.3, 5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що
позовна заява повинна містити: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.
Частиною 2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
При формуванні позовних матеріалів позивач не в повній мірі дотримався наведених приписів законодавства, оскільки не навів у позовній заяві обґрунтованого розрахунку ціни позову.
При цьому, суд враховує, що в якості додатків до позовної заяви від 30.10.2020 приєднано окремим документом розрахунок заборгованості. Разом з тим, такий додаток до позову не може вважатися документом, поданим на виконання приписів п.3,5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, адже не відображає обґрунтованого розрахунку орендної плати за кожен місяць оренди, виходячи з якої позивач здійснив нарахування боргу за спірний період з урахуванням п.3.1, 3.2 договору в частині застосування корегування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за відповідні попередні місяці.
Приєднаний до позовної заяви розрахунок не відображає того, яким чином позивач застосував Методику розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, яке передається в оренду, затверджену рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 №415/1280, яку формулу використав для визначення прострочення за кожен місяць та який коефіцієнт інфляції застосував.
Також розрахунок заявлених до стягнення сум не містить періодів нарахування пені, 3% річних та інфляційних втрат з зазначенням дат виникнення прострочки і кінцевої дати нарахування щодо кожного окремого помісячного орендного платежу, за яким виник борг.
Крім того, позивач вказує, що відповідачем сплачено авансовий внесок у розмірі 142005,12 грн, однак не наводить доказів в підтвердження зазначеної обставини та відповідно не надає їх суду.
Виходячи зі змісту позовної заяви, відповідач тривалий час не вносить орендні платежів. Посилаючись на такі обставини невиконання грошових зобов`язань за договором, позивач не вказує на докази, якими підтверджуються ці посилання та не приєднує їх до позовної заяви. Зокрема, такими доказами можуть слугувати банківські виписки з рахунку та/або довідка з обслуговуючих позивача банківських установ за спірний період про обсяги коштів, що надходили від відповідача в якості орендної плати за договором від 31.01.2020 №800, або ж про відсутність грошових надходжень. Суд доводить до відома позивача, що відповідні банківські довідки та/або виписки мають бути скріплені печаткою банку та засвідчені підписами уповноважених осіб банку. Також, з метою уникнення великих обсягів документів, суд пропонує позивачу зробити банківську довідку та/або виписку по конкретному контрагенту (відповідачу).
Також позивач в позовній заяві вказує про направлення відповідачу претензії, однак не наводить доказів в підтвердження зазначеної обставини та відповідно не приєднує їх до позову.
Згідно з п.8 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Позовна заява №38-3791/03 від 30.10.2020 не відповідає вимогами п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, адже позивач не повідомляє про наявність у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.
Згідно з п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
За приписами ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з пп.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у таких розмірах: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.
З огляду на зазначене за подання даного позову до господарського суду справляється судовий збір у розмірі 5120,92 грн - 1,5 відсотка ціни позову.
Таким чином, додане до матеріалів позовної заяви платіжне доручення №293 від 02.11.2020 про сплату судового збору в сумі 2102,00 грн не є належним та допустимим доказом сплати судового збору у встановленому розмірі відповідно до вимог ст. 4 Закону України Про судовий збір.
За таких обставин, позивачем до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі.
Отже, позивачу за подання до господарського суду вказаної вище позовної заяви необхідно доплатити суму судового збору в розмірі 3018,92 грн.
Реквізити для сплати судового збору вказані, зокрема, на офіційному веб-порталі судової влади України (court.gov.ua).
Наведене є недоліками позовної заяви, що підлягає усуненню.
Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень п.1 ч.1 ст.164, ч.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.
Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Залишити позовну заяву без руху.
2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.
3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:
3.1.письмового обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, а саме детального розрахунку орендної плати за кожен прострочений місяць оренди з березня 2020 року по вересень 2020 року з урахуванням п.3.1, 3.2 договору №800 від 31.01.2020 із відображенням корегування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за відповідні попередні місяці із застосуванням Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, яке передається в оренду, затверджену рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 №415/1280 (деталізацію і формулу розрахунку боргу за кожен з прострочених місяців оренди); пені, 3% річних та інфляційних втрат з зазначенням дат виникнення прострочки і кінцевої дати нарахування щодо кожного окремого помісячного орендного платежу, за яким виник борг;
3.2. письмових уточнень до позовної заяви з зазначенням доказів сплати відповідачем на користь позивача авансового внеску у розмірі142005,12 грн;
3.3. доказів сплати відповідачем на користь позивача авансового внеску у розмірі142005,12 грн;
3.4. банківських виписок з рахунку позивача та/або довідки з обслуговуючих позивача банківських установ за період з моменту виникнення боргу до моменту подачі позову до Господарського суду Київської області про обсяги коштів, що надходили від відповідача в якості орендної плати за договором №800 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 31.01.2020, або ж відомостями про відсутність відповідних грошових надходжень;
3.5. письмових уточнень до позовної заяви з зазначенням доказів направлення відповідачу претензії від 30.10.2020 №38-3790/03
3.6. доказів направлення відповідачу претензії від 30.10.2020 №38-3790/03
3.7. письмових уточнень до позовної заяви щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;
3.8. доказів доплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви в сумі 3018,92 грн.
5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили 14.12.2020, оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова