ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2020м. ДніпроСправа № 904/2828/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Єпік А.М.

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮРИДИЧНИЙ ФІНАНСОВИЙ ЦЕНТР", м. Київ

до Міського комунального підприємства "Житлово-експлуатаційне об`єднання", м. Покров, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у загальному розмірі 99 831,50 грн. за договором доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юридичний фінансовий центр" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Міського комунального підприємства "Житлово-експлуатаційне об`єднання" про стягнення заборгованості у розмірі 99 831,50 грн. за договором доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року.

Разом із позовною заявою, ТОВ "Юридичний фінансовий центр" надало заяву про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування позивач вказує на те, що останній не має фінансової можливості оплати всю суму судового збору відразу.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.06.2020 року в задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовлено. Позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати докази сплати судового збору у розмірі 2 102,00 грн., та роз`яснено, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

11.06.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 53 від 11.06.2020 року про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.06.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Проте, після відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Як встановлено судом, позивачем не долучено доказів надіслання позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Відповідно до ч. 11 та ч. 12 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.07.2020 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати докази відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів на юридичну адресу відповідача, та роз`яснено, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

20.07.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н про усунення недоліків позовної заяви.

Розглянувши поданий позов, суд зазначає наступне.

Згідно приписів частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до частин 3 - 4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За змістом приписів частин 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Згідно положень ч.1 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Виходячи із вказаних вище положень Господарського процесуального кодексу України та беручи до уваги ціну позову (99 831,50 грн.), яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто поданий позов відноситься до малозначних справ, а також незначну складність характеру спірних правовідносин та обсяг необхідних доказів, що не потребує проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про розгляд поданої позовної заяви у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.07.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами, та запропоновано учасникам справи подати до суду: позивачу у строк до 25.08.2020 року - відповідь на відзив на позовну заяву за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відповіді на відзив направити на адресу відповідача, докази надсилання надати до суду); відповідачу у строк до 15.08.2020 року - відзив на позовну заяву за правилами статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відзиву направити на адресу позивача, докази надсилання надати до суду); заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного провадження (за наявності); заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

В зазначені строки сторони не подали витребувані судом документи.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Враховуючи вищевикладене, з метою надання можливості сторонам реалізації своїх процесуальних прав і обов`язків та забезпечення рівності і змагальності сторін, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне повторно надати строки для подання сторонами витребуваних судом документів та відкласти розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження, та викликати учасників справи у судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.09.2020 року розгляд справи по суті з викликом учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження відкладено на 23.09.2020 року о 11:30 год.

21.09.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли письмові пояснення вих. № б/н від 19.09.2020 року.

У судове засідання 23.09.2020 року з розгляду справи по суті представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.09.2020 року здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/2828/20 за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче засідання на 27.10.2020 року о 11:00 год.

27.10.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н про розгляд справи без участі представника.

У підготовче судове засідання 27.10.2020 року представники сторін не з`явились.

27.10.2020 року судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.10.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.11.2020 року о 12:20 год.

11.11.2020 року електронною поштою від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, проведення якої доручити Сєвєродонецькому міському суду Луганської області.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до статті 197 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Враховуючи вищевикладене, суд вбачає підстави для задоволення клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції та приймаючи до уваги необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне відкласти судове засідання з розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 24.11.2020 відкладено судове засідання з розгляду справи по суті на 08.12.2020 року о 15:30 год.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, але 08.12.2020 надіслав на електронну адресу суду заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач у судові засідання в тому числі 08.12.2020 не з`являвся, причини неявки суду не повідомляв, відзив на позов та витребувані судом документи не надав, але був належним чином повідомлені про час і місце судового засідання.

Відповідачу було встановлено строк ухвалами суду від 15.06.2020, 13.07.2020, 24.07.2020, 10.09.2020, 23.09.2020 для надання відзиву на позовну заяву, однак останній не виконав вимоги ухвал Господарського суду Дніпропетровської області від 15.06.2020, 13.07.2020, 24.07.2020, 10.09.2020, 23.09.2020 відзив на позов не надав.

Станом на дату винесення рішення відзив на позов відповідачем до матеріалів справи не поданий.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Отже суд розглядає справу за наявними в ній матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд:

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року.

Позивач ґрунтує свої вимоги на нормах ст. 806 Цивільного кодексу України, ст. 292 Господарського кодексу України.

На підтвердження своїх вимог надає такі докази:

- копія договору доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року;

- копії актів виконаних робіт;

- копії рахунків;

- копія претензії.

Позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов та ознайомлення з матеріалами справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Юридичний фінансовий центр" (далі-позивач, повірений) та Міським комунальним підприємством "Житлово-експлуатаційне об`єднання" (далі-відповідач, довіритель) було укладено договір доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року.

За цим договором довіритель доручає, а повірений приймає на себе зобов`язання в межах цієї угоди здійснювати комплекс юридичних та фактичних дій. Направлених на стимулювання населення щодо сплати заборгованості довірителю за спожити житлово-комунальні послуги відповідно до письмових замовлень (вказівок) довірителя (п. 2.1., 2.1.1. договору).

Згідно п.3.2.3. договору Повірений має право самостійно визначати порядок, методи і способи виконання доручень за вказаним договором, та заявок, які містяться у замовленні, враховуючи побажання Довірителя, у формі письмових вказівок, які не суперечать чинному законодавству України

Відповідно до п. 3.3.2. договору Довіритель зобов`язаний з моменту надання відповідного замовлення, протягом трьох робочих днів, до початку виконання Повіреним дій, передбачених п.п. 2.1.3., п.п. 2.1.4., письмово (електронною поштою) повідомляти повіреного про відкликання замовлення або окремих заявок, які містяться у замовленні;

Згідно п. 3.3.3. договору Довіритель зобов`язаний забезпечити Повіреного достовірною і дійсною (актуальною на момент укладання вказаного договору) інформацією, іншими матеріалами, даними ( в тому числі в електронному вигляді) які необхідно йому для виконання умов договору. Згідно п. 3.3.6. договору Довіритель зобов`язаний виплатити повіреному винагороду в термін, порядку та розмірі що зазначено у п. 4 цього Договору;

Пунктом 4.2. договору передбачено, що перелік заявок, вказаних у замовленні, формується Довірителем на власний розсуд та повинен містити актуальну інформацію щодо розміру заборгованості (реальну суму заборгованості яка значиться за боржником на момент укладання цього договору). Довіритель має право у будь-який час протягом строку дії Договору подавати додаткове замовлення на будь-яку кількість заявок;

Згідно п. 4.3. кожна заявка у замовленні вважається чинною з моменту передачі в електронному ви Довірителем Повіреному, і по якій Довірителем не вчинено дій передбачених п.п. 3.3.2 цього Договору; Пунктом 4.5.3 моменту надання замовлення будь-яке погашення заборгованості боржником, на якого подана заявка у встановленому цим Договором порядку, вважається вчиненим за даним Договором і є базою для нарахування винагороди Повіреному. В період дії цього Договору, якщо Довіритель укладає угоду (заяву про реструктуризацію боргу) з боржником, згідно якої сплата заборгованості боржником здійснюється частково або іншим способом, в період дії Договору між Довірителем та Повіреним, то базою для нарахування винагороди Повіреному є розмір винагороди згідно п. 5.5. цього Договору. У випадку, якщо погашення заборгованості боржником буде здійснюватися частково після закінчення дії: цього Договору, але на основі заяви чи договору між боржником та Довірителем, які були укладені під час дії цього Договору і з боржником, відносно якого Довіритель подавав Повіреному відповідне замовлення, то базою для нарахування винагороди повіреному є сума заборгованості, яка залишилася не сплаченою боржником в період дії цього Договору;

Довіритель зобов`язаний передавати повіреному в електронному вигляді відомості про оплату заборгованості боржниками за відповідний розрахунковий період із зазначенням залишків заборгованості, а також передавати акт здачі-приймання виконаних робіт не пізніше 10 числа наступного місяця, який слідує за розрахунковим (п. 4.6. договору).

У пункті 4.7 зазначено - У разі, якщо Довіритель не надає своєчасно відомості про сплату заборгованості за будь-який період, приховує від Повіреного суми оплат боржниками на його розрахунковий рахунок в минулому місяці або місяцях, то винагорода Повіреному 20% буде нараховуватися з суми заборгованості по замовленню (сума заборгованості на день укладання Договору за мінусом оплачених сум боржниками за кожен минулий місяць із відомостей які вже надавав Довіритель), яка залишилася не погашеною боржниками після останнього надання відомостей Довірителем про сплату заборгованості (після останнього звіряння).

Довіритель зобов`язаний в момент надання Повіреному відомостей про сплату заборгованості боржниками у відповідному періоді, надати Повіреному підписаний акт здачі приймання виконаних робіт (наданих послуг) в електронному вигляді. У разі потреби з боку будь кого із сторін акт надається поштою. У разі ненадання Довірителем підписаного з печаткою акту здачі-приймання виконаних робіт разом з передачею Повіреному відомостей про сплату заборгованості боржниками за відповідний розрахунковий період. Повірений отримує право самостійно скласти акт здачі-приймання виконаних робіт за наявною у нього інформацією і з урахуванням умов цього Договору та має право вимагати від Довірителя підписати цей акт (п. 4.8. договору).

Згідно п. 4.9. договору, не вмотивована відмова Довірителя від надання Повіреному або від підписання складеного Повіреним акту здачі-приймання виконаних робіт не допускається, якщо акт вже підписаний Повіреним на підставі наданих відомостей Довірителем про сплату заборгованості боржниками і наданий Довірителю в електронному вигляді то акт вважається підписаним. Протягом двох днів з дня ненадання Повіреному акту виконаних робіт та відомостей про сплату заборгованості боржниками Довіритель повинен надіслати Повіреному мотивованого листа в електронному вигляді з роз`ясненням та поясненням причин та підстав відмови від підписання акту виконаних робіт та з вказанням причин ненадання відомостей про сплату заборгованості боржниками. У разі ненадходження такого листа на адресу Повіреного, акт виконаних робіт (наданих послуг) вважається підписаним без зауважень.

Пунктом 4.10. договору передбачено, що актом виконання доручення за цим договором вважається надходження від боржників коштів на погашення заборгованості, сума яких вказана у Замовленні на поточний рахунок Довірителя у відповідному розрахунковому періоді згідно наданим Повіреному відомостям Довірителем в електронному вигляді, на підставі яких складається акт здачі-приймання виконаних робіт. Згідно п. 5.2. укладеного договору доручення - Показником виконання робіт (наданих послуг) Повіреним за даним Договором по стягненню дебіторської заборгованості з населення є сума погашеної боржниками (перелік яких міститься у замовленні, яке було надано із додержанням вимог та щодо яких (боржників) у відповідності до п.п 3.3.2 цього договору Довіритель не відкликав замовлення) заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги, яка фактично надійшла на розрахунковий рахунок Довірителя.

Цей показник формується на підставі відомостей про перелік осіб, які сплатили заборгованість у розрахунковому періоді, що надаються особисто Довірителем Повіреному в електронному вигляді, а також підписаного акту виконаних робіт.

Відповідно до п. 5.4. договору Базою для нарахування винагороди Повіреному за розрахунковий період є сума заборгованості, погашеної боржниками у розрахунковому місяці, яка фактично надійшла на розрахунковий рахунок Довірителя за результатами виконаних робіт (наданих послуг). Під сплатою заборгованості для цілей цього Договору Сторони розуміють сплату споживачем житлово-комунальних послуг боргу. У разі, якщо боржник Довірителя сплачує лише поточні платежі, вказана сплата не вважається погашенням заборгованості і не включається до бази для нарахування винагороди Повіреному;

Розмір винагороди Повіреного, у відповідності до п.п. 5.2., п.п. 5.4. цього Договору, складає 20% (двадцять відсотків) від суми заборгованості, погашеної боржниками Довірителя у наслідок виконання повіреним п.п. 2.1 цього Договору (п. 5.5. договору).

Повірений з моменту отримання в електронному вигляді відомостей (списку) про боржників, які сплатили заборгованість на розрахунковий рахунок Довірителя, та акту здачі-приймання виконаних робіт (наданих послуг) від Довірителя, в електронному вигляді надає Довірителю рахунок для сплати Повіреному винагороди. У разі потреби, одночасно з направленням Довірителю електронної копії рахунку Повірений направляє на адресу Довірителя (поштою або нарочно) оригінал цього рахунку на паперових носіях, підписаний уповноваженою особою Повіреного і скріплений печаткою Повіреного. До отримання Довірителем оригіналу рахунку його електронна копія має юридичну силу.

Згідно п. 6.6. договору Повірений звільняється від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним обов`язків за цим Договором, якщо Довіритель не надав вчасно списки боржників, які погасили заборгованість в минулому місяці, якщо Довіритель не виконує або неналежним чином виконує обов`язки для подальшого виконання доручення Повіреним, якщо Довіритель перешкоджає своїми діями виконанню Повіреним доручення.

Згідно п. 8.3. договору всі дії між Сторонами (надання замовлення і його підписання, надання акту виконаних робіт, рахунку та інше) які здійснювались в електронному вигляді, у разі потреби можуть бути підтверджені оригіналами документів, підписаними уповноваженими представниками Сторін і скріплені печатками Сторін. До дня отримання оригінала документа його електронна копія є чинною і дійсною до виконання і має юридичну силу.

Міським комунальним підприємством "Житлово-експлуатаційне об`єднання" було надано списки боржників, які не сплачують за отримані житлово-комунальні послуги, а продовжують отримувати житлово-комунальні послуги.

За твердженням позивача, позивач надав замовлення на суму 9 212 218,86 грн.

Винагорода позивача 20% від суми сплаченого боржниками боргу згідно пунктів договору доручення Боржник зобов`язаний перерахувати на наш розрахунковий рахунок протягом 5-ти (п`яти ) банківську днів з моменту (з календарної дати) отримання від нас рахунку в електронному вигляді.

Відповідач протягом жовтня-грудня 2016 перерахував 56 304,04 грн.

Позивач листом № 1756 від 01.12.2016 повідомив, що договір вважати розірваним з 31 грудня 2016.

Проте згідно, умов договору, що у разі розірвання договору сторони повідомляють одна одну за два місяці.

Відповідач жодного листа про розірвання договору доручення не направив.

Вказана заборгованість залишилась несплаченою, що складає у розмірі 52 060,06 грн.

Наведені вище обставини стали причиною виникнення цього спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Стаття 11 Цивільного кодексу України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Як зазначено в ст.174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Права та обов`язки сторін встановлені у Договорі доручення № 1юр/01-09-16 від 01.09.2016.

Відповідно до ст. 1000 Цивільного кодексу України, за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки довірителя.

Щодо суми основного боргу

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідачем сплачено за надані послуги у вересні 2016 на 190 781 грн., у жовтні на суму 242 237 грн., у листопаді на суму 138 492 грн.

Акт здачі-приймання виконаних робіт (наданих послуг) та рахунок є підставою для перерахування винагороди Позивачу.

Надані позивачем акти виконаних робіт не підписані з боку замовника, доказів отримання останнім цих актів матеріали справи не містять.

В той же час, з листування сторін вбачається, що відповідач не згоден з обсягом і вартістю виконаних позивачем робіт.

Враховуючи, що позивачем не надано належних та допустимих доказів прийняття послуг та їх вартості, суд вбачає підстави для відмови в задоволенні позовних вимог.

Щодо суми пені

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.

За змістом ст.ст. 549, 551 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або iнше майно, якi боржник повинен передати кредиторовi у разi порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у вiдсотках вiд суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме i нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмiр встановлюється договором або актом цивiльного законодавства.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштiв сплачують на користь одержувачiв цих коштiв за прострочку платежу пеню в розмiрi, що встановлюється за згодою сторiн.

Згідно п. 5.7. Довіритель зобов`язаний перерахувати на розрахунковий рахунок Повіреного суму винагороди протягом 5-ти (п`яти ) банківських днів з моменту (з календарної дати) отримання від Повіреного рахунку в електронному вигляді. Підписані Сторонами акти здачі-приймання виконаних робіт (наданих послуг) та рахунок Повірителя є підставою для перерахування винагороди Повіреному. У разі порушення Довірителем строків оплати більше ніж 20 календарних днів Повірений має право вимагати від Довірителя сплати пені у розмірі ставки НБУ від суми боргу за кожен день прострочення.

Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача пені за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 у загальному розмірі 31 585,44 грн.

За відсутності підстав для задоволення позову в частині стягнення суми основного боргу, відсутні підстави для стягнення пені на цю суму.

Отже позовні вимоги в частині стягнення пені не підлягають задоволенню.

Щодо суми 3% річних та інфляційних втрат

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача 3% річних за період з 27.05.2017 по 27.05.2020 у загальному розмірі 4 690,00 грн. та інфляційних втрат за період з червня 2017 по травень 2020 у загальному розмірі 11 496,00 грн.

За відсутності підстав для задоволення позову в частині стягнення суми основного боргу, відсутні підстави для стягнення нарахувань на суму боргу на підставі ст.625 Цивільного кодексу України.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 185, 191, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Юридичний фінансовий центр" до Міського комунального підприємства "Житлово-експлуатаційне об`єднання" про стягнення заборгованості у розмірі 99 831,50 грн. за договором доручення № 1-юр/01-09-2016 від 01.09.2016 року - відмовити .

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 17.12.2020

Суддя В.Г. Бєлік