ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"21" грудня 2020 р. Справа№ 910/570/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Разіної Т.І.

розглянувши заяву представника Акціонерного товариства «Сбербанк» адвоката Гей В.Г. про відвід судді Зубець Л.П. від розгляду справи, поданої в межах розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства «Сбербанк»

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2017

у справі № 910/570/16 (суддя Марченко О.В.)

за позовом Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України»

до 1. Публічного акціонерного товариства «Сбербанк»,

2. Публічного акціонерного товариства «Сбербанк Росії» (рос. Публичного акционерного общества «Сбербанк России»), м. Москва, Російська Федерація,

3. Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України,

4. Фізичної особи-підприємця Олєйнікова Ігоря Васильовича

про припинення порушення прав та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про припинення порушення прав та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.04.2017 у справі № 910/570/16 позовні вимоги задоволено частково.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач-1 звернувся до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2017, прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

У зв`язку з ліквідацією Київського апеляційного господарського суду, справу було передано на розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

16.12.2020 до Північного апеляційного господарського суду від представника Акціонерного товариства «Сбербанк» адвоката Гей В.Г. надійшла заява про відвід судді Зубець Л.П. від розгляду справи.

Подана заява про відвід мотивована тим, що існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Зубець Л.П., а тому наявні підстави передбачені п. 4 ч. 1 ст. 35 ГПК України для відводу судді.

На думку заявника, автоматизований розподіл цієї справи здійснений з порушенням спеціалізації колегії суддів.

Заявник зазначив, що з предмету розгляду даної справи вбачається, що за Загальним класифікатором спеціалізації суддів та категорії справ, дана справа відповідає кодам № 23040100.

В той же час, відповідно до Персональної спеціалізації суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду вбачається, що суддя Другої судового палати Зубець Л.П. не розглядає справи за кодами 23040100. Зазначене, на думку заявника, є підставою для відводу.

Дослідивши доводи заяви про відвід судді Зубець Л.П., колегія суддів, яка розглядає заяву, встановила наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 3 травня 2007 року встановлено, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

За рішенням у справі «Олександр Волков проти України» від 9 січня 2013 (104) як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі «Білуха проти України» зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Як вже було зазначено, заявник правовою підставою подання заяви про відвід колегії суддів визначає пункти 4 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, або є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частин 4 та 8 статті 15 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи та в розподіл справ між суддями має наслідком відповідальність, встановлену законом. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Відповідно до ч. 16 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України результати автоматизованого розподілу справи оформлюються протоколом.

Відповідно до частини 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів.

Водночас, згідно з ст. 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою з урахуванням спеціалізації за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

При цьому, відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах загальної юрисдикції (далі - автоматизована система), яка забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження).

Рішенням зборів суддів Північного апеляційного господарського суду 02.10.2018 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Північному апеляційному господарському суді (далі - Засади використання автоматизованої системи документообігу суду).

Пунктом 4.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду передбачено, що автоматизований розподіл судових справ, які надходять до Північного апеляційного господарського суду, проводиться між постійними колегіями суддів з урахуванням спеціалізації суддів, табеля КП «ДСС», із визначенням автоматизованою системою судді-доповідача (головуючого судді), у тому числі, якщо кількісний склад постійної колегії суддів більший ніж три судді.

Склад постійних колегій з урахуванням резервних суддів затверджується зборами суддів із числа суддів, що належать до складу відповідних судових палат згідно з спеціалізацією.

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна у кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колегії). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, з числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії з підстав, визначених пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Рішенням зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 затверджено персональну спеціалізацію суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду.

Згідно із загальним класифікатором спеціалізації суддів та категорій справ затвердженого у додатку до класифікатору, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України № 622 від 21.12.2018 (з наступними змінами) справа №910/570/16 відноситься до категорії «Справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності».

Водночас станом на момент здійснення визначення складу колегії в серпні 2019, кількість суддів третьої судової палати Північного апеляційного господарського суду не дозволяла сформувати колегію для розгляду справи №910/570/16 виключно з суддів третьої судової палати, з відповідним звітом про автоматизований розподіл можна ознайомитись за посиланням https://court.gov.ua/log_documents/5164/4873/

Частиною 1 статті 32 ГПК України визначено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до частини 11 статті 32 Господарського процесуального кодексу України якщо замінити суддю, який вибув, з числа резервних суддів неможливо, - його заміна здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, передбаченому частиною першою цієї статті.

Суддя, визначений на заміну вибулого судді, розглядає у складі колегії суддів усі невирішені справи, які розглядає така колегія суддів, та які у зв`язку з відсутністю вибулого судді неможливо розглянути в строки, встановлені цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді: Отрюха Б.В., суддів Грека Б.М., Остапенка О.М. перебувала справа № 910/570/16, розгляд якої було призначено на 06.08.2019р.

У зв`язку з перебуванням судді Остапенка О.М. у відпустці, який входив до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, здійснити розгляд справи у визначеному складі 06.08.2019 було неможливо.

Відповідно до пп. 2.3.25 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, п. 5.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Північному апеляційному господарському суді, затверджених рішенням зборів суддів від 02.10.2018, автоматизованою системою було здійснено заміну судді Остапенка О.М. у складі визначеної колегії для розгляду вказаної вище справи, про що сформовано протокол.

Розпорядженням керівника апарату від 05.08.2019 № 09.1-08/2543/19 було призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи №910/570/16.

Згідно із витягом з протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2019 автоматичний розподіл не відбувся. Не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. Деталі наведені у звіті автоматизованого розподілу.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.08.2019 для розгляду апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства «СБЕРБАНК» сформовано наступний склад колегії суддів: Отрюх Б.В. - головуючий суддя, судді: Грек Б.М., Зубець Л.П.

З огляду на викладене, колегія суддів відхиляє доводи заявника, що автоматизований розподіл цієї справи здійснений з порушенням спеціалізації колегії суддів, оскільки заміна судді відбулась з застосуванням системи автоматизованого розподілу справ між суддями, у відповідності до норм та положень, якими регулюються відповідні процесуальні дії, а також з урахуванням неможливості здійснити заміну судді Остапенка О.М. на іншого суддю який входив до складу третьої судової палати Північного апеляційного господарського суду.

Колегія суддів наголошує, що учасники процесу мають добросовісно користуватись наявними у них процесуальними правами та не допускати зловживання ними, водночас, обставини на які посилається заявник він мав можливість перевірити самостійно на сайті судової влади, а тому колегія суддів роз`яснює адвокату Гей В.Г., що, у випадку зловживання процесуальними правами, він може бути притягнутий до відповідальності у передбаченому законом порядку та спосіб.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що заявником не надано належних та допустимих доказів наявності передбачених законом підстав для задоволення відводу, а тому підстави для задоволення заяви представника Акціонерного товариства «Сбербанк» адвоката Гей В.С. про відвід судді Зубець Л.П. від розгляду справи відсутні.

Керуючись ст. ст. 32, 35, 38-40 234 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Акціонерного товариства «Сбербанк» адвоката Гей В.С. про відвід судді Зубець Л.П. від розгляду справи відмовити.

Справу №910/570/16 повернути на розгляд колегії суддів у складі: Отрюх Б.В. - головуючий суддя, судді: Грек Б.М., Зубець Л.П.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Т.І. Разіна