УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.12.2020Справа № 910/19228/20

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є. розглянувши матеріали

позовної заяви Вінницької міської ради

до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Вінницької міська рада звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України про зобов`язання вчинити дії, а саме:

- передати гуртожиток, розміщений по вул. Василя Порика в буд. 43 у м. Вінниці, площею 4 111 кв. м. до комунальної власності Вінницької міської об`єднаної територіальної громади в особі Вінницької міської ради.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Закон України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків", на який, серед іншого, посилається позивач, регулює правові, майнові, економічні, соціальні, організаційні питання щодо особливостей забезпечення реалізації конституційного права на житло громадян, які за відсутності власного житла тривалий час на правових підставах, визначених законом, мешкають у гуртожитках, призначених для проживання одиноких громадян або для проживання сімей, жилі приміщення в яких після передачі гуртожитків у власність територіальних громад можуть бути приватизовані відповідно до закону.

Механізм набуття територіальними громадами таких об`єктів нерухомості як гуртожитки визначений у ст. 14 вказаного вище Закону, згідно з якою гуртожитки, включені до статутних капіталів товариств, передаються у власність територіальних громад відповідно до цього Закону в один з таких способів: 1) на безкомпенсаційній основі всі гуртожитки передаються: а) за згодою власника гуртожитку - за його рішенням; б) без згоди власника гуртожитку - за рішенням суду.

Передача в будь-який спосіб, визначений законодавством, гуртожитку передбачає набуття у власність територіальної громади такого об`єкту для подальшої реалізації мешканцями прав приватизації.

Позивач стверджує, що спірний гуртожиток знаходиться у сфері управляння Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України. Правовою метою позивача при поданні позову та його подальшому вирішенні в судовому порядку є передача (витребування) гуртожитку до комунальної власності Вінницької міської об`єднаної територіальної громади

Нормами статті 163 ГПК України встановлено, що ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

При цьому суд звертає увагу, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Отже, оскільки у поданій позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру, судовий збір з позовних вимог про передачу спірного гуртожитку до комунальної власності Вінницької міської об`єднаної територіальної громади в особі Вінницької міської ради визначається з урахуванням вартості майна - об`єкту набуття у власність позивачем.

Звертаючись до суду з позовом майнового характеру, судовий збір позивач мав обрахувати та сплатити з урахуванням вартості спірного майна на час звернення з позовом до суду.

Судом встановлено, що заявником долучено до позовної заяви платіжне доручення № 1133 від 10.08.2020 про сплату судового збору у розмірі 2 102, 00 грн (Отримувач: УК у м. Вінниці/отг м. Вінниця/22030101: призначення платежу: *;101;03084813;0210160; 2800; суд. Збір, за позовом Вінницької міської ради, Господарський суд Вінницької області;).

Проте, суд зазначає, що заявник звертається до Господарського суду міста Києва, а не в Господарський суд Вінницької області.

Виписок про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України матеріали справи не містять.

Разом з тим, із тексту позовної заяви не вбачається визначення позивачем вартісних показників об`єктів майна.

Пленум Вищого господарського суду України у п. 2.7 постанови № 7 від 21.02.2013 роз`яснив, що одним з реквізитів позовної заяви є ціна позову, яку зазначає позивач і з якої обчислюється судовий збір.

За приписами ч. 2 ст. 163 ГПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Виходячи зі змісту вищенаведених норм та наявних матеріалів позовної заяви суд наголошує на тому, що ціна даного позову позивачем взагалі не визначена. При формуванні позовних вимог позивачем не визначено вартості спірного майна та не надано належних та допустимих доказів, які б обґрунтовували цю вартість на час подання позову.

Отже, з урахуванням наведених вище вимог законодавства позивач повинен сплатити судовий збір, виходячи з вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з пунктом 61 Правил поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Виходячи із вищевказаних положень чинного законодавства, належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії позовної заяви з доданими до неї документами може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

Позивачем на підтвердження відправлення відповідачу копії позовної заяви з додатками додано лише опис вкладення у цінний лист.

Розрахункового документу встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) до позовної заяви не додано, що унеможливлює суд установити факт виконання обов`язку заявником, передбаченого п. 1 ч. 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, позивачем у описі вкладення у цінний лист вказано - позовна заява - 10 предметів, додатки - 17 предметів, проте в описі жодним чином не конкретизовано, які саме додатки до позовної заяви були направлені на адресу відповідача, що унеможливлює суд установити факт виконання обов`язку заявником.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, згідно частин 1, 2, 4, 5 статті 91 Господарського процесуального кодексу України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копії документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлення документів" (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003р. №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: - зі слів "Згідно з оригіналом", - назви посади, - особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, - дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Як встановлено судом, копії документів, які долучені заявником до позовної заяви не засвідчені належним чином.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вимог, встановлених статтями 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Вінницької міської ради залишити без руху.

2. Встановити Вінницькій міській раді строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Вінницькій міській раді спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви із зазначенням:

- належних та допустимих доказів сплати судового збору за вимогою майнового характеру з урахування вартості майна, яке позивач просить передати у комунальну власність, станом на час звернення з позовом до суду (пояснення щодо попередньої ціни позову з посиланням на відповідні документи (балансова вартість гуртожитку тощо);

- оригіналу опису вкладення та розрахункового документу, виданого поштовим відділенням на підтвердження отримання послуг зв`язку, в якості доказів надіслання на адресу відповідача разом з копією позовної заяви всіх доданих до позовної заяви документів;

- подання копій письмових доказів доданих до позовної заяви, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством.

4. Роз`яснити Вінницькій міській раді, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили 15.12.2020 та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Суддя М.Є. Літвінова