РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.12.2020Справа № 910/3129/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Нечая О.В., за участю помічника судді Грузького Ю.О., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи № 910/3129/20

за позовом Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр"

(Україна, 08324, Київська обл., Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, Аеропорт; ідентифікаційний код: 23568810)

до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України"

(Україна, 01030, м. Київ, вул. Лисенка, буд. 4; ідентифікаційний код: 14348681)

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державного підприємства обслуговування повітряного руху України (Украерорух)

про стягнення 957 577,79 грн

Представники учасників справи:

від позивача: Харченко В.І. в порядку самопредставництва, витяг з наказу № 176 від 28.05.2020.

від відповідача: Дзюбенко С.М., довіреність від 23.04.2020;

від третьої особи: не з`явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" (далі - позивач) до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України" (далі - відповідач) про стягнення 957 577,79 грн, з яких 860 057,60 грн заборгованості, 37 316,16 грн пені та 60 204,03 грн штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором № 28-19 про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден від 29.01.2019 щодо здійснення оплати вартості наданих позивачем послуг з метеорологічного обслуговування вильотів і посадок повітряних суден за листопад 2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2020 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 7 днів з дня вручення даної ухвали.

18.03.2020 (надіслана засобами поштового зв`язку у встановлений судом строк) до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, з огляду на заявлене позивачем клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, справу визнано судом малозначною та постановлено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання), встановлено відповідачу строк - протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали, але не менше, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

21.05.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.05.2020 задоволено заяву відповідача із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, постановлено розглядати справу № 910/3129/20 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.07.2020.

01.06.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач проти позову заперечує, зазначає, що плата за метеорологічні послуги є державною регульованою ціною, обставини, на які посилається позивач не підтверджені належними доказами, зокрема, позивачем, на думку відповідача, не доведено, що позивач надавав відповідачу метеорологічну інформацію, необхідну для зльоту та посадки повітряних суден. За доводами відповідача, той факт, що відповідач виконував рейси до/з аеропорту не є свідченням того, що відповідач отримував від позивача метеорологічну інформацію, необхідну для виконання зльотів та посадок повітряних суден, непідтвердженим також є обсяг такої інформації та спосіб її надання. Крім того, як зазначає відповідач, ним було повідомлено позивача про зауваження до наданих позивачем актів надання послуг з підстав неотримання від позивача послуг з метеорологічного обслуговування зльотів та посадок повітряних суден. За твердженнями відповідача, він не отримує метеорологічну інформацію безпосередньо від позивача, позивачем не доведено, що ним понесено витрати на метеорологічне обслуговування зльоту-посадки літаків, а ціни на послуги позивача є дискримінаційними. Крім того, відповідачем, у порядку статті 90 Господарського процесуального кодексу України, у відзиві було поставлено позивачу 6 запитань.

У підготовче засідання 01.07.2020 з`явились представники сторін.

У підготовчому засіданні 01.07.2020 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву на 29.07.2020.

10.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач заперечує проти доводів відповідача, викладених у відзиві, зазначає, що за умовами укладеного сторонами договору було погоджено договірну ціну на всі види метеорологічних послуг, докази на підтвердження отримання пакету послуг з метеорологічного обслуговування вильотів і посадок повітряних суден було надано позивачем разом із позовною заявою. За твердженнями позивача, Державне підприємство обслуговування повітряного руху України (Украерорух) не надає послуг із метеорологічного обслуговування вильотів і посадок повітряних суден, натомість позивач є провайдером аеронавігаційного обслуговування за напрямком: метеорологічне обслуговування вильотів і посадок повітряних суден. Як зазначає позивач, відповідач був забезпечений всією необхідною метеорологічною інформацією для зльоту та посадки повітряних суден на аеродромі Київ/Бориспіль протягом листопада 2019 року. Разом із відповіддю на відзив позивачем було подано, зокрема, заяву про залучення Державного підприємства обслуговування повітряного руху України (Украерорух) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, а також відповіді на поставлені відповідачем запитання, в порядку статті 90 Господарського процесуального кодексу України, у вигляді заяви свідка.

24.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло заперечення щодо відповіді на відзив, за змістом якого відповідач заперечує проти доводів позивача, викладених у відповіді на відзив, зазначає, що позивач безпосередньо не надає відповідачу метеорологічні умови на аеродромах (зведення у форматі МЕТ REPORT/SPECIAL), а тому підстави для стягнення плати за таку інформацію відсутні, включення до вартості послуг із метеорологічного забезпечення зльоту та посадки повітряних суден надання метеорологічної інформації в кодових формах METAR/SPECI та TAF є безпідставним, оскільки вказана інформація щодо погоди на аеродромах є безкоштовною, при цьому, відповідач вказує, що таку інформацію він отримує від компанії JEPPESEN GmbH. Як зазначає відповідач, наданий позивачем доказ у вигляді витягу з архіву автоматизованої системи метеорологічних спостережень AviMet за листопад 2019 року підтверджує передачу метеорологічної інформації органам обслуговування повітряного руху, а не відповідачу, як і не містить обсягу такої інформації. Доказів того, що позивач впродовж листопада 2019 року передавав відповідачу інформацію, вказану в Переліку та вартості метеопослуг, що надаються на аеродромі Київ/Бориспіль для зльоту-посадки повітряних суден (міжнародні та нерегулярні рейси по Україні) станом на 01.01.2019, на кожному із рейсів відповідача матеріали справи також не містять.

У підготовче засідання 29.07.2020 з`явились представники сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2020 було залучено Державне підприємство обслуговування повітряного руху України (Украерорух) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача та відкладено підготовче засідання на 02.09.2020.

25.08.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшло пояснення на позовну заяву, відповідно до якого третя особа зазначає, що розмір одиничних ставок плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден та порядок її сплати визначається статтею 36 Повітряного кодексу України, з 01.06.2009 року третя особа виконує функції щодо метеорологічного обслуговування аеронавігаційного обслуговування виключно на маршрутах/у районах польотів. Плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому не включає витрат на надання послуг з метеорологічного обслуговування повітряних суден на підході та в районі аеродрому, відтак третя особа вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

01.09.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло заперечення на пояснення третьої особи, відповідно до якого відповідач заперечує проти доводів третьої особи, викладених у поясненні, зазначає, що плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден у спірний період (листопад 2019 року) розраховувалась згідно із наказом Міністерства інфраструктури України від 04 червня 2019 року № 415 "Про встановлення Ставок плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування повітряних суден у повітряному просторі України", відтак складові такої плати не можуть визначатись на підставі документів, що були прийняті раніше спірного періоду, у зв`язку з чим надані третьою особою документи не є належними доказами у справі та не повинні прийматися судом. Крім того, відповідач зазначає, що судовим рішенням у справі № 910/1766/19, яке набрало законної сили, було встановлено, що до бази витрат, на основі яких розраховуються ставки плати з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден входять витрати у тому числі на підході та в районі аеродрому, витрати провайдерів метеорологічної інформації. Вказані обставини не потребують доказування в силу положень ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України та спростовують твердження третьої особи про те, що плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому не включає витрат на надання послуг з метеорологічного обслуговування повітряних суден на підході та в районі аеродрому.

У підготовче засідання 02.09.2020 з`явились представники учасників справи.

У підготовчому засіданні 02.09.2020 судом було оголошено перерву до 07.10.2020.

У підготовче засідання 07.10.2020 з`явились представники сторін, представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання третя особа була повідомлена належним чином, явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою судом не визнавалась.

У підготовчому засіданні 07.10.2020 представником відповідача було подано клопотання про зупинення провадження у справі, розгляд якого судом було відкладено до наступного судового засідання.

Враховуючи, що судом було здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 04.11.2020.

У судове засідання 04.11.2020 з`явились представники сторін, представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання третя особа була повідомлена належним чином, явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою судом не визнавалась.

Представник позивача надав суду усні пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача надав суду усні пояснення по суті спору, проти позову заперечував.

У судовому засіданні 04.11.2020 судом було відкладено розгляд клопотання відповідача про зупинення провадження у справі до наступного судового засідання та оголошено перерву до 09.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2020, в порядку статей 120 - 121 Господарського процесуального кодексу України, третю особу було повідомлено про те, що судове засідання у справі № 910/3129/20 призначено на 09.12.2020.

У судове засідання 09.12.2020 з`явились представники сторін, представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання третя особа була повідомлена належним чином, явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою судом не визнавалась.

У судовому засіданні 09.12.2020 судом було відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, оскільки відповідачем не доведено об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/3128/20, натомість судом, з огляду на предмет та підстави заявленого позову, встановлено, що зібрані у справі докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. Суд також виходить із встановленої статтею 204 Цивільного кодексу України презумпції правомірності правочину та відсутності факту, станом на дату ухвалення судового рішення у цій справі, визнання судом недійсним Договору № 28-19 про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден від 29.01.2019 чи окремих його положень.

Представник позивача надав суду усні пояснення по суті спору, просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача надав суду усні пояснення по суті спору, просив суд відмовити в позові.

У судовому засіданні 09.12.2020 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, суд

ВСТАНОВИВ:

29.01.2019 між Приватним акціонерним товариством "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України" (далі - відповідач, замовник) та Державним підприємством "Український авіаційний метеорологічний центр" (далі - позивач, виконавець, ДП "УАМЦ") було укладено Договір про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден № 28-19 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1 якого в порядку та на умовах, передбачених Договором, замовник доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок з надання послуг з метеорологічного обслуговування, а саме: пакету послуг з метеорологічного обслуговування вильотів та посадок повітряних суден (ПС) на аеродромах Київ/Бориспіль та Київ/Жуляни; пакету послуг для передпольотної метеорологічної підготовки в ДП "УАМЦ"; іншої метеорологічної інформації (по запиту).

Згідно з п. 1.2 Договору замовник своєчасно та в необхідному обсязі приймає послуги з метеорологічного обслуговування та оплачує їх відповідно до діючого законодавства та Договору.

Відповідно до підп. 2.1.1 п. 2.1 Договору виконавець зобов`язаний надавати послуги з метеорологічного обслуговування у встановлені діючими міжнародними національним нормативними документами терміни та обсягах (Авіаційні правила України "Метеорологічне обслуговування цивільної авіації", Додаток № 3 до Конвенції про міжнародну цивільну авіацію "Метеорологічне обслуговування міжнародної аеронавігації").

За умовами підпунктів 2.2.1, 2.2.2 пункту 2.2 Договору замовник зобов`язаний своєчасно та регулярно підтверджувати отримання послуг з метеорологічного обслуговування у відповідності до пунктів 4.1, 4.2 Договору; у встановлені Договором терміни, згідно з пунктами 3.1, 3.2 Договору, здійснювати оплату послуг з метеорологічного обслуговування польотів ПС замовника, а також іншої метеорологічної інформації, наданої виконавцем.

Пунктом 3.1 Договору визначено, що до 05 числа місяця, наступного за звітним, виконавець разом із замовником проводить звірку кількості вильотів шляхом надання виконавцем замовнику реєстру обліку кількості рейсів по факсу або на електронну адресу; до 10 числа місяця, наступного за звітним, виконавець здійснює остаточний розрахунок суми вартості наданих замовнику послуг з метеообслуговування та складає Акт надання послуг.

У пункті 3.2 Договору сторони погодили, що замовник, після отримання платіжних документів та Акта надання послуг, зобов`язаний підписати Акт та повернути підписаний примірник виконавцю протягом 10 робочих днів з дати його отримання. У разі не підписання акту надання послуг у терміни, обумовлені Договором, зауваження повинні бути висловлені у письмовому вигляді. У разі відсутності зауважень протягом 10 робочих днів з моменту отримання Акта надання послуг він вважається підписаним сторонами. Замовник після отримання рахунку-фактури, Акта наданих послуг протягом 3 банківських днів зобов`язаний перерахувати кошти виконавцю. В будь-якому разі кінцевий розрахунок за минулий місяць повинен бути здійснений замовником не пізніше 25 числа поточного місяця.

Підставою для оплати вартості наданих у відповідному місяці послуг з метеообслуговування є рахунок-фактура з прикладеними актами надання послуг (п. 3.3 Договору).

Згідно з п. 3.5 Договору вартість послуг визначається на підставі цін, наведених у Додатку № 1 до Договору "Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) за Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Бориспіль" та в Додатку № 2 до Договору "Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) за Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Жуляни", які є невід`ємною частиною Договору.

За змістом пункту 4.1 Договору доказом отримання пакету послуг з метеорологічного обслуговування вильотів і посадок повітряних суден (ПС) на аеродромах Київ/Бориспіль та Київ/Жуляни є інформація (відмітка) про виконання зльоту в Добовому електронному плані в ДП МА "Бориспіль", відмітка про виконання рейсу у звіті по рейсам та додатковим послугам служби наземного забезпечення КП МА "Київ" (Жуляни). Доказом про отримання пакету послуг для передпольотної метеорологічної підготовки є підпис командира екіпажу або іншого представника замовника та представника виконавця у відомості реєстрації передпольотної метеорологічної підготовки.

Відповідно до п. 4.2 Договору кінцевим документом, який підтверджує об`єм наданих послуг з метеообслуговування за Договором є Акт надання послуг, підписаний сторонами. До Акта надання послуг додається реєстр обліку кількості рейсів з вартістю їх метеорологічного обслуговування. Зокрема, в Акті надання послуг вказується кількість виконаних польотів ПС замовника з аеродромів Київ/Бориспіль, Київ/Жуляни, а також кількість отриманих пакетів послуг для передпольотної метеорологічної підготовки. Акт готується виконавцем та направляється замовнику разом з платіжними документами.

Договір вступає в дію з 01 січня 2019 року та діє до 31 грудня 2019 року (пункт 8.1 Договору).

У Додатку № 1 "Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) за Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Бориспіль" до Договору сторони погодили, зокрема, що вартість метеорологічного обслуговування зльоту і посадки (без метеорологічної підготовки польоту) при обслуговуванні міжнародних та нерегулярних польотів у межах України становить 454,00 грн без ПДВ; вартість метеорологічного обслуговування зльоту і посадки (без метеорологічної підготовки польоту) при обслуговуванні внутрішніх регулярних польотів у межах України становить 454,00 грн без ПДВ.

Як зазначає позивач, ним було виконано взяті на себе зобов`язання за Договором у повному обсязі та протягом листопада 2019 року було надано відповідачу послуги з метеорологічного обслуговування екіпажів перевізників за заявками відповідача за маршрутами польотів ПС, що підтверджується наявними у матеріалах справи Актами надання послуг № 754 від 30.11.2019 на суму 657 392,00 грн та № 755 від 30.11.2019 на суму 202 665,00 грн, які були направлені на адресу відповідача.

У листі від 23.12.2019 № 04.02.-217 відповідач підтвердив факт отримання ним Актів надання послуг № 754 від 30.11.2019 та № 755 від 30.11.2019, проте надав зауваження щодо вказаних актів, оскільки, на його думку, протягом листопада 2019 року відповідач не отримував метеорологічну інформацію безпосередньо від позивача, відтак відповідач не може прийняти послуги, зазначені в Актах надання послуг за листопад 2019 року. Крім того, відповідач зазначив, що позивачем не підтверджено право на отримання плати за метеорологічні послуги, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження понесення ним витрат на надання метеорологічних послуг, пов`язаних із забезпеченням зльоту та посадки ПС відповідача, відтак підстави для підписання Актів надання послуг № 754 від 30.11.2019 та № 755 від 30.11.2019 відсутні.

Листом від 03.01.2020 № 01/21 позивач повідомив відповідача, що витрати на метеорологічне обслуговування зльотів та посадки повітряних суден на аеродромі не включені до ставок плати за аеронавігаційне обслуговування на підході та в районі аеродромів, позивач здійснює обслуговування за укладеними договорами за вартістю, яка складається з витрат, безпосередньо пов`язаних з наданням такого обслуговування.

З огляду на те, що відповідач не розрахувався з позивачем за надані послуги з метеорологічного обслуговування, позивач звернувся до суду з цим позовом та просить стягнути з відповідача на свою користь 860 057,60 грн заборгованості, 37 316,16 грн пені та 60 204,03 грн штрафу.

Оцінивши подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до положень статей 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Укладений між сторонами Договір, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який підпадає під правове регулювання Глави 63 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з ч. 1 ст. 902 Цивільного кодексу України виконавець повинен надати послугу особисто.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 1 Закону України "Про бухгалтерській облік та фінансову звітність в Україні" (у редакції станом на дату складення Актів надання послуг) первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію.

Згідно з частинами 1, 2 статті 9 Закону України "Про бухгалтерській облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.

Отже, документами, які підтверджують виконання позивачем зобов`язання з надання послуг відповідачу з метеорологічного обслуговування зльоту та посадки повітряних суден, а також виникнення у відповідача зобов`язання з їх оплати, є Акти надання послуг, які є первинними бухгалтерськими документами в розумінні вищевказаних положень законодавства та засвідчують факт здійснення сторонами господарських операцій і містять інформацію про вартість послуг.

Оцінка господарських операцій повинна проводитися на підставі комплексного, всебічного аналізу специфіки та умов вчинення конкретного правочину, з обов`язковим урахуванням його господарської мети, економічної доцільності, а також використання отриманих товарів чи послуг у подальшій діяльності підприємства. Обов`язковою умовою підтвердження реальності здійснення господарських операцій є фактична наявність у сторін договору первинних документів, фізичних, технічних та технологічних можливостей для здійснення відповідних операцій та зв`язок між фактом придбання послуги і подальшою господарською діяльністю.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.07.2019 у справі № 910/4994/18, постанові Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 927/986/17.

З огляду на принцип змагальності сторін, розподіл обов`язку доказування та подання доказів, на позивача покладається обов`язок довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх позовних вимог, а саме, надання послуг відповідачу на виконання умов Договору.

Судом встановлено, що на виконання умов Договору позивачем в листопаді 2019 року було надано відповідачу послуги з метеорологічного обслуговування зльоту і посадки на аеродромі Київ/Бориспіль по Україні (без метеопідготовки до польоту), кількість рейсів - 366 за ціною 454,00 грн кожен та послуги з метеорологічного обслуговування зльоту і посадки на аеродромі Київ/Бориспіль по Україні (без метеопідготовки до польоту) (нерегулярні), кількість рейсів - 6 за ціною 454,00 грн кожен на загальну суму 202 665,60 грн разом з ПДВ; послуги з метеорологічного обслуговування зльоту і посадки на аеродромі Київ/Бориспіль (без метеопідготовки до польоту) (міжнародні), кількість рейсів - 1 448 за ціною 454,00 грн кожен на загальну суму 657 392,00 грн без ПДВ.

На підтвердження виконання умов Договору та надання відповідачу обумовлених ним послуг позивачем також надано Реєстр обліку кількості міжнародних рейсів з вартістю їх метеообслуговування в ДП "УАМЦ" А/К "МАУ" у листопаді 2019 року із зазначенням кількості рейсів - 1 448 на суму 657 392,00 грн та Реєстр обліку кількості рейсів по Україні з вартістю їх метеообслуговування в ДП "УАМЦ" А/К "МАУ" у листопаді 2019 року із зазначенням кількості рейсів - 372 на суму 168 888,00 грн без ПДВ.

З матеріалів справи вбачається, що вказані вище Акти надання послуг були направлені відповідачу 06.12.2019 та були отримані відповідачем 10.12.2019, про що свідчить належним чином засвідчена копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 268.

Суд встановив, що у листі від 23.12.2019 № 04.02.-217 відповідач підтвердив факт отримання ним Актів надання послуг № 754 від 30.11.2019 та № 755 від 30.11.2019 та у визначеному п. 3.2 Договору порядку надав зауваження щодо їх підписання.

Спір у цій справі виник внаслідок неналежного, на думку позивача, виконання відповідачем зобов`язань за Договором щодо оплати вартості наданих послуг, в свою чергу відповідач вважає, що у нього відсутні підстави для оплати вартості наданих позивачем послуг, оскільки, на думку відповідача, він не отримував метеорологічну інформацію безпосередньо від позивача, відтак відповідач не може прийняти послуги, зазначені в Актах надання послуг за листопад 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.

Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Як вбачається із наявного у матеріалах справи Сертифіката від 01.08.2017 АА №017936, виданого Державною авіаційною службою України, позивачу надано право на метеорологічне обслуговування вильотів і посадок повітряних суден, в тому числі на аеродромі Київ/Бориспіль (УКББ).

Відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 1 Повітряного кодексу України аеронавігаційне обслуговування - обслуговування, яке здійснюється провайдерами аеронавігаційного обслуговування на всіх етапах польоту повітряних суден, що включає організацію повітряного руху, зв`язок, навігацію, спостереження (радіотехнічне забезпечення), пошук і рятування, метеорологічне обслуговування та надання аеронавігаційної інформації.

Пунктом 85 частини 1 статті 1 Повітряного кодексу України визначено, що провайдер аеронавігаційного обслуговування - це суб`єкт авіаційної діяльності, який надає послуги з елементів (напрямів) аеронавігаційного обслуговування повітряних суден.

Згідно зі Статутом ДП "УАМЦ", затвердженим наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 03.03.2018 № 146, позивач входить у сферу управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері гідрометеорологічної діяльності та здійснює метеорологічне обслуговування цивільної авіації.

Отже, позивач є провайдером аеронавігаційного обслуговування цивільної авіації України за напрямком метеорологічного обслуговування зльотів та посадок повітряних суден, зокрема, на аеродромі Київ/Бориспіль (УКББ).

Частинами 1 - 3 статті 36 Повітряного кодексу України визначено, що аеронавігаційне обслуговування польотів повітряних суден (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) здійснюється провайдерами аеронавігаційного обслуговування на платній основі. Розмір одиничних ставок плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) встановлюється однаковим для всіх користувачів повітряного простору України і визначається відповідно до законодавства України, стандартів та рекомендованої практики Міжнародної організації цивільної авіації і документів Євроконтролю. Плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) справляється Євроконтролем та/або провайдером (провайдерами) аеронавігаційного обслуговування відповідно до міжнародних договорів та законодавства України. Порядок розрахунку розміру зазначеної плати, порядок її внесення та звільнення від сплати визначається відповідно до законодавства України та зобов`язань України за міжнародними договорами України.

Вимоги щодо організації та надання метеорологічного обслуговування цивільної авіації в Україні затверджено Наказом Державної авіаційної служби України від 09.03.2017 року № 166 "Про затвердження авіаційних правил України "Метеорологічне обслуговування цивільної авіації" (далі - Авіаційні правила), згідно п. 4 Розділу І яких метеорологічне обслуговування - це обслуговування, що включає послуги із забезпечення метеорологічними прогнозами, консультаціями і спостереженнями, а також іншу метеорологічну інформацію та послуги, що надаються суб`єктам авіаційної діяльності.

Згідно з п. 2 Глави І Розділу II Авіаційних правил метеорологічне обслуговування експлуатантів, членів льотних екіпажів, органів ОПР, адміністрацій аеропортів та інших суб`єктів авіаційної галузі, діяльність яких пов`язана з плануванням, забезпеченням та виконанням польотів ПС, організовують та здійснюють провайдери метеорологічного обслуговування відповідно до вимог цих Авіаційних правил та інших нормативно-правових актів в частині метеорологічного обслуговування ЦА з урахуванням вимог документів міжнародних авіаційних організацій та документів ВМО. Виконання польотів ПС ЦА або обслуговування повітряного руху ПС ЦА без метеорологічного обслуговування забороняється.

Відповідно до п. 4 Глави 1 Розділу ІІ Авіаційних правил провайдери метеорологічного обслуговування здійснюють метеорологічне обслуговування ЦА через аеродромні метеорологічні органи та органи метеорологічного стеження на договірних умовах.

Згідно з п. 1 Глави 4 Розділу IV Авіаційних правил для забезпечення зльоту та посадки ПС органам ОПР надаються поточні дані метеорологічних спостережень, що представлені на ПД АСМС (АМС) або на дисплеях автономних метеорологічних приладів.

В свою чергу, відповідач є суб`єктом авіаційної діяльності та здійснює діяльність в сфері повітряних перевезень пасажирів і вантажу та є споживачем послуг з аеронавігаційного і метеорологічного обслуговування зльотів та посадок повітряних суден.

Наказом Міністерства інфраструктури України від 04.06.2019 № 415 затверджено Ставки плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування повітряних суден у повітряному просторі України, відповідно до пунктів 1, 2 якого за послуги з аеронавігаційного обслуговування (далі - АНО) повітряних суден (далі - ПС) у повітряному просторі районів польотної інформації України (далі - ПП РПІ) на маршруті, а також на підході та в районі аеродрому, стягується плата за встановленими ставками. Одиничні ставки плати встановлюються незалежно від національної належності ПС та форми власності експлуатанта.

Виставлення рахунків та справляння плати за аеронавігаційне обслуговування здійснюється Державним підприємством обслуговування повітряного руху України (Украерорух) (GEN 4.2-4 Збірника аеронавігаційної інформації України). При цьому, ставки плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування за напрямком метеорологічне обслуговування зльотів та посадок повітряних суден на аеродромах не встановлено.

Як зазначає третя особа у поясненні щодо позову, Міністерство інфраструктури України листом від 23.05.2018 № 5430/09/10-18 повідомило, що Украерорух не надає метеорологічне обслуговування зльоту/посадки на аеродромах, витрати на метеорологічне обслуговування зльотів та посадок не включаються до одиночної ставки плати за аеронавігаційне обслуговування на підході та в районі аеродрому, з 01.06.2009 року Украерорух виконує функції щодо метеорологічного обслуговування аеронавігації виключно на маршрутах/у районах польотів.

При цьому, на території України метеорологічне обслуговування на аеродромах, в аеропортах, злітно-посадкових майданчиках, вертодромах, а також передпольотне інформаційне обслуговування екіпажів здійснюється аеродромними метеорологічними органами, до яких відноситься позивач (п. 1 Розділу III Авіаційних правил).

Відповідно до п. 1.1 Методики формування вартості платних послуг, які надаються підрозділами Міністерства надзвичайних ситуацій, затвердженої наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України, Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 03.01.2012 № 1/2/1, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 16.01.2012 за № 45/20358 (далі - Методика), Методика визначає механізм формування вартості платних послуг у сферах цивільного захисту, рятувальної справи та гасіння пожеж, державного нагляду у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами, ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з пунктами 2.1, 2.2 Методики формування вартості платних послуг здійснюється відповідно до економічно обґрунтованих планованих витрат підрозділів МНС України, визначених на підставі державних та галузевих нормативів витрат ресурсів, техніко-економічних розрахунків, кошторисів, з урахуванням цін на матеріальні ресурси та послуги у запланованому періоді. До вартості платних послуг включаються: прямі матеріальні витрати; прямі витрати на оплату праці та відрахування на соціальні заходи; інші прямі витрати; непрямі витрати.

Як зазначає позивач, вартість метеорологічних послуг, що надаються ДП "УАМЦ", обраховується відповідно до вимог вказаної Методики.

З огляду на викладене, суд відхиляє як безпідставні доводи відповідача стосовно того, що плата за метеорологічні послуги є державною регульованою ціною, оскільки судом встановлено, що вартість послуг за Договором сторони погодили у пункті 3.5 Договору, а також у Додатках № 1, № 2, № 3 до Договору.

При цьому, відповідачем не доведено суду належними та допустимими доказами, що встановлені позивачем ціни на метеорологічні послуги, які були узгоджені сторонами, зокрема, в Додатку № 1 до Договору ("Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) за Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Бориспіль"), є економічно необґрунтованими та не відповідають порядку їх формування, який визначено вказаною вище Методикою, та позивачем, як провайдером метеорологічного обслуговування, порушено приписи Закону України "Про ціни та ціноутворення", оскільки відсутність законодавчого встановлення цін на послуги метеорологічного обслуговування зльоту/посадки не може позбавляти суб`єкта господарювання права на отримання плати за надані послуги, що, відповідно, зумовлює необхідність самостійного встановлення цін на такі послуги.

Посилання відповідача на те, що встановлені Договором ціни є дискримінаційними та суперечать Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні", оскільки за одні і ті самі послуги встановлено різні ціни, хоча витрати на їх надання мають бути однаковими, суд також відхиляє як необґрунтовані, оскільки відповідачем не доведено в чому саме полягає обмеження його прав за Договором.

Відповідачем не доведено його дискримінації, в розумінні приписів ч. 1 ст. 31 Господарського кодексу України, та не доведено того, що Договір носить дискримінаційний характер та явно обтяжливі для відповідача умови.

Як стверджує позивач, з метою забезпечення безпеки польотів, відповідач безперервно отримував усю необхідну метеорологічну інформацію для зльоту та посадки повітряних суден на аеродромі Київ/Бориспіль протягом листопада 2019 року відповідно до вимог Авіаційних правил, Інструкції з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на аеродромі Київ/Бориспіль в частині обслуговування зльотів та посадок.

Перелік та вартість метеорологічних послуг, що надаються на аеродромі Київ/Бориспіль для зльоту-посадки повітряних суден станом на 01.01.2019 (далі - Перелік), з визначенням конкретних видів метеопослуг та їх вартості міститься у матеріалах справи.

Відповідач у своїх заявах по суті справи стверджує, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що впродовж листопада 2019 року ним було передано відповідачу інформацію, вказану в кожному з пунктів вказаного Переліку по кожному із рейсів відповідача.

В свою чергу, за доводами позивача, ним, у визначені Авіаційними правилами строки та спосіб, надавалась відповідачу вся необхідна метеорологічна інформація для зльоту і посадки повітряних суден органам обслуговування повітряного руху (ОПР).

Згідно з п. п. 1, 5 Глави 1 Розділу IV, п. п. 2, 3 Глави 2 Розділу IV, п. п. 2, 3 Глави 3 Розділу IV, п. п. 1, 2 Глави 5 Розділу IV, п. п. 1, 3, 4 Глави 14 Розділу IV, п. п. 1, З Глави 15 Розділу IV, п. п. 1, 2, 3 Глави 7, п.1 Глави 8, п. п. 1, 2 Глави 9 Розділу VII, Глави 5 розділу IX Авіаційних правил відповідач забезпечувався наступною метеорологічною інформацією: регулярні метеорологічні METAR/MET REPORT; спостереження зі складанням метеозведення спеціальні метеорологічні SPECI/SPECIAL; спостереження зі складанням метеозведення - прогнози погоди по аеродрому TAF 24-год. та скореговані прогнози погоди по аеродрому TAF AMD; попередження по аеродрому та попередження про зсув вітру; прогнози погоди для посадки TREND; підготовка і передача інформації для ATIS; прогноз вітру на висоті 600 м; регулярна інформація ДМРЛ; інформація про поточну погоду аеродрому через погодний дисплей (WDM).

Вказана в пунктах 1-14 вищезгаданого Переліку інформація була надана органам обслуговування повітряного руху для постачання усім експлуатантам, які здійснювали зліт-посадку на аеродромі Київ/Бориспіль при кожному рейсі, в тому числі і відповідачу (витяг з архіву автоматизованої системи метеорологічних спостережень AviMet за листопад 2019 року міститься у матеріалах справи). Метеорологічна інформація в кодових форматах TAF, TREND, METAR, SPECI, SPECIAL була надана позивачем при кожному рейсі ПС відповідача, тобто залежно від фактичних погодних умов відповідач отримував всю необхідну інформацію.

Водночас, суд зазначає, що надання метеорологічної інформації не безпосередньо відповідачу, а через Украерорух, не впливає на факт користування послугами та обов`язок відповідача оплатити їх вартість позивачу як виконавцю за Договором.

Згідно з підп. 7 пункту 2 Розділу III Авіаційних правил аеродромний метеорологічний орган із синоптичним розділом робіт здійснює обмін метеорологічною інформацією з іншими метеорологічними органами.

На виконання статті 37 Конвенції про міжнародну цивільну авіацію 1944 р. та статті 2 Конвенції Всесвітньої метеорологічної організації, позивач в регулярно визначені Авіаційними правилами строки передає метеорологічну інформацію в порядку обміну в межах країни та іншим державам на міжнародний обмін (п. п. 1, 2 Глави 3 розділу XI, п. 1 Глави 2 розділу XI, п. 1 Глави І розділу XI Авіаційних правил).

Відповідач, заперечуючи проти позову, зазначає, що частину інформації (пункти 1, 2, 3, 7 Переліку) ним отримано з інших джерел, зокрема, від надавача послуг - компанії JEPPSEN GmbH.

Втім, оскільки компанія JEPPSEN GmbH не сертифікована Державною авіаційною службою України та відсутня в реєстрі сертифікованих провайдерів, а отримання аеронавігаційної, метеорологічної та іншої інформації може забезпечуватися на договірних засадах тільки зі сертифікованими Державною авіаційною службою України організаціями, або організаціями, сертифікат яких схвалений Державною авіаційною службою України, заперечення відповідача з посиланням на отримання метеорологічних послуг від компанії JEPPSEN GmbH судом відхиляються як безпідставні.

Доводи відповідача стосовно того, що судовим рішенням у справі № 910/1766/19, яке набрало законної сили, встановлено, що до бази витрат, на основі яких розраховуються ставки плати з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден, входять витрати у тому числі на підході та в районі аеродрому, витрати провайдерів метеорологічної інформації, які, на думку відповідача, спростовують твердження третьої особи про те, що плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому не включає витрат на надання послуг з метеорологічного обслуговування повітряних суден на підході та в районі аеродрому, є безпідставними та необґрунтованими, оскільки по-перше, вказаний спір стосувався врегулювання розбіжностей та наявності або відсутності підстав для визнання укладеним іншого договору, по-друге, проаналізувавши вказане судове рішення, суд встановив, що обставини, які відповідач вважає встановленими вказаним судовим рішенням, є лише правовою оцінкою, наданою судом при розгляді справи № 910/1766/19, яка відповідно до ч. 7 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України не є обов`язковою для суду при розгляді цієї справи.

При цьому, як вірно зазначає позивач, предметом заявленого позову є вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості за пакет послуг з метеорологічного обслуговування вильотів і посадок повітряних суден згідно з Актами наданих послуг № 754 та № 755, стягнення заборгованості за пакети послуг передпольотної метеорологічної інформації, тренувальних польотів та обльоту по аеродрому не є предметом цього спору.

Як було вказано вище, згідно з п. 3.3 Договору підставою для оплати вартості наданих у відповідному місяці послуг з метеообслуговування є рахунок-фактура з прикладеними актами надання послуг.

Суд встановив, що в Актах надання послуг № 754 від 30.11.2019 та № 755 від 30.11.2019, які були направлені позивачем та отримані відповідачем, міститься посилання на відповідні рахунки на оплату вартості наданих послуг.

Водночас, суд звертає увагу, що ненадання рахунку-фактури не є відкладальною умовою в розумінні статті 212 Цивільного кодексу України та не є простроченням кредитора в розумінні статті 613 Цивільного кодексу України, а відсутність рахунку-фактури не звільняє сторону договору від обов`язку з оплати вартості наданих послуг.

Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З огляду на положення пункту 3.2 Договору, зобов`язання відповідача щодо оплати наданих позивачем послуг за минулий місяць мало бути виконане не пізніше 25 числа поточного місяця.

Приймаючи до уваги умови укладеного сторонами Договору, суд приходить до висновку, що строк виконання відповідачем своїх грошових зобов`язань є таким, що настав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується з нормами статей 525, 526 Цивільного кодексу України.

Статтею 599 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

З огляду на викладене, оскільки невиконання зобов`язання відповідачем за Договором підтверджується матеріалами справи, доказів оплати заборгованості відповідач не надав, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 860 057,60 грн визнаються судом обґрунтованими.

Крім того, позивачем заявлено до стягнення з відповідача 37 316,16 грн пені та 60 204,03 грн штрафу.

У разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, не виконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За змістом статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За приписами частин 1, 2 статті 551 Цивільного кодексу України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Згідно зі статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до п. 5.2 Договору у випадку невиконання або неналежного виконання замовником умов розрахунку за послуги з метеорологічного обслуговування згідно з п. 3.2 Договору, виконавець має право на стягнення пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від несвоєчасно внесеної суми. Розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів виконавець має право додатково стягнути штраф у розмірі семи відсотків від несвоєчасно внесеної суми.

Судом перевірено розрахунок пені за заявлений позивачем період та встановлено, що нарахований позивачем розмір пені не перевищує розміру пені, розрахованого судом, відтак, виходячи із заявлених позовних вимог, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає пеня у розмірі 37 316,16 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Судом встановлено, що відповідачем прострочено оплату вартості наданих позивачем послуг за Договором на понад тридцять днів, що зумовлює для відповідача настання правових наслідків у вигляді сплати штрафу в розмірі 7 % від несвоєчасної сплаченої вартості наданих позивачем послуг, відтак вимога позивача про стягнення з відповідача штрафу в розмірі 60 204,03 грн також є обґрунтованою.

Такий вид забезпечення виконання зобов`язання як пеня та її розмір встановлено частиною 3 статті 549 Цивільного кодексу України, частиною 6 статті 231 Господарського кодексу України та статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", а право встановити у договорі розмір та порядок нарахування штрафу надано сторонам частиною 4 статті 231 Господарського кодексу України. Можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов`язань передбачено частиною 2 статті 231 Господарського кодексу України. При цьому, в інших випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі можливість одночасного стягнення пені та штрафу, що узгоджується зі свободою договору, встановленою статтею 627 Цивільного кодексу України, тобто коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Така правова позиція є сталою в судовій практиці і викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.02.2018 у справі №911/2813/17, від 22.03.2018 у справі №911/1351/17, від 25.05.2018 у справі №922/1720/17, від 02.04.2019 у справі №917/194/18.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії").

Зважаючи на викладене, всі інші доводи та міркування учасників справи судом визнаються такими, що не спростовують вищевказаних висновків суду.

Відповідно до частин 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову, відтак до стягнення з відповідача на користь позивача підлягають 860 057,60 грн заборгованості, 37 316,16 грн пені та 60 204,03 грн штрафу.

Витрати по сплаті судового збору в розмірі 14 363,66 грн, відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача, оскільки позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 129, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України" (Україна, 01030, м. Київ, вул. Лисенка, буд. 4; ідентифікаційний код: 14348681) на користь Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" (Україна, 08324, Київська обл., Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, Аеропорт; ідентифікаційний код: 23568810) 860 057 (вісімсот шістдесят тисяч п`ятдесят сім) грн 60 коп. заборгованості, 37 316 (тридцять сім тисяч триста шістнадцять) грн 16 коп. пені, 60 204 (шістдесят тисяч двісті чотири) грн 03 коп. штрафу та 14 363 (чотирнадцять тисяч триста шістдесят три) грн 66 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 21.12.2020

Суддя О.В. Нечай