ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"16" грудня 2020 р. Справа№ 915/2315/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Разіної Т.І.

Іоннікової І.А.

перевіривши матеріали апеляційної скарги

Підприємства комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ»

на рішення господарського суду міста Києва від 04.11.2020 (повний текст

складено 16.11.2020)

у справі №915/2315/19 (суддя Нечай О.В.)

за позовом Підприємства комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ»

до Миколаївської обласної ради

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1. Баштанської районної ради

2. Миколаївської обласної державної адміністрації

про визнання незаконними та скасування пунктів рішення

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду м. Києва від 04.11.2020 у справі № 915/2315/19 у задоволені позову відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Підприємство комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ» звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду м. Києва від 04.11.2020 у справі № 915/2315/19 та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Окрім того, в апеляційній скарзі було викладено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги обґрунтоване тим, що скаржник є комунальним підприємством та не має вільних обігових коштів.

Розглянувши клопотання скаржника, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону України "Про судовий збір") і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд апеляційної інстанції вказує на те, що скаржник не підпадає під перелік осіб щодо яких можливе застосування звільнення від сплати судового збору, з огляду на що відсутні правові підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору.

Також, як визначено у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Виходячи зі змісту ч.1 ст. 3, ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, судовий збір справляється, зокрема за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України "Про судовий збір", з урахуванням вимог апеляційної скарги, при зверненні до суду з цією апеляційною скаргою судовий збір має бути сплачений у розмірі 2 881,50 грн. та розраховується наступним чином: 1 921,00 грн. (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви) * 150% = 2 881,50 грн.

За таких обставин, апеляційна скарга Підприємства комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ» на рішення Господарського суду м. Києва від 04.11.2020 у справі №915/2315/19 підлягає залишенню без руху, з метою надання заявнику можливості виправити вищенаведений недолік шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, доказів сплати судового збору у встановлених чинним законодавством порядку та розмірі.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Керуючись статтями 164, 174, 234, 258, 259, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Підприємства комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ» на рішення Господарського суду м. Києва від 04.11.2020 у справі №915/2315/19 залишити без руху.

Надати Підприємству комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ» строк тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, зазначеного у її мотивувальній частині.

Роз`яснити Підприємству комунальної власності області «ФАРМАЦІЯ», що в разі невиконання зазначеної ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді Т.І. Разіна

І.А. Іоннікова