УХВАЛА

м. Київ

16.12.2020Справа № 908/991/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом 1) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

2) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" (04070, м. Київ, вул. Ігорівська, 11-Б)

про визнання недійсним рішення загальних зборів,

Представники сторін:

від позивача-1: не з`явився

від позивача-2: не з`явився

від відповідача не з`явився

ВСТАНОВИВ:

15.04.2020 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним рішення загальних зборів Товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький Хлібозавод № 3", прийнятого 20.04.2017 про виключення зі складу учасників Товариства - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

15.04.2020 автоматизованою системою документообігу господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справу № 908/991/20 розподілено судді Колодій Н.А.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 22.04.2020 у справі № 908/991/20 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 06.05.2020 відкрито провадження у справі № 908/991/20 в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.05.2020.

В судовому засіданні 27.05.2020 оголошено перерву до 08.07.2020.

Ухвалою суду від 08.07.2020 продовжено строк судового розгляду справи № 908/991/20 на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-2019), розгляд підготовлено відкладено на 25.08.2020.

05.08.2020 від ОСОБА_2 надійшла заява (вх. 14971/08-08/20) про відмову від позову.

25.08.2020 від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. 16296/08-08/20) про приєднання до матеріалів справи доповнень і уточнень до позовної заяви.

В судовому засіданні 25.08.2020 представник відповідача просив суд вирішити питання щодо розгляду справи за правилами підсудності.

ОСОБА_1 заперечила проти направлення справи за підсудністю Господарського суду міста Києва, свої заперечення обґрунтувала ст. 29, 30 ГПК України та пояснила, що спір стосується акцій тому право вибору підсудності належить позивачу.

Розглянувши питання стосовно підсудності розгляду справи суд зазначив наступне.

Предметом позовних вимог є визнання недійсним рішення загальних зборів товариства з додатковою відповідальністю "Запорізький Хлібозавод № 3", прийнятого 20.04.2017 про виключення зі складу учасників Товариства - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

За таких обставин, з огляду на висновки суду стосовно того, що спір між позивачами та відповідачем щодо недійсності рішення загальних зборів підлягає розгляду за правилами виключної підсудності згідно ч. 6 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України, у позивача відсутнє права самостійного вибору між господарськими судами.

Таким чином, з огляду на те, що спір у справі належить до територіальної підсудності Господарського суду міста Києва, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для передання зазначеної справи на розгляд вказаного суду, у зв`язку з чим матеріали справи ухвалою Господарського суду Запорізької області № 908/991/20 від 25.08.2020 було передано Господарському суду міста Києва за виключною підсудністю.

07.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи № 908/991/20.

Згідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2020, матеріали справи № 908/991/20 передано на розгляд судді Андреїшиній І.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2020 прийнято справу № 908/991/20 до свого провадження та вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 04.11.2020.

21.10.2020 на електронну адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи після закінчення дії карантину, у зв`язку із загостренням перебігу хвороб та у зв`язку із продовженням дії карантину до 31.12.2020. Разом з тим, надійшли письмові пояснення, в яких позивач-1 не заперечує проти прийняття судом заяви позивача-2 про відмову від позову в своїй частині позовних вимог і не заперечує проти задоволення прохання, викладеного ним в даній заяві.

Також, 21.10.2020 на електронну адресу суду від позивача-2 надійшло клопотання, відповідно до якої останній просить суд розглядати справу без його присутності та підтримує в повному обсязі заяву про відмову від позову. Крім того, від позивача-2 надійшли письмові пояснення.

23.10.2020 через відділ діловодства суду від позивачів надійшли клопотання та пояснення аналогічні тим, що надійшли 21.10.2020 на електронну адресу суду.

02.11.2020 від відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника та про відкладення розгляду справи на пізнішу дату, у зв`язку з посиленням карантинних заходів, введених з метою запобігання поширення СОVID-19, беручи до уваги Наказ № 78 від 26.10.2020 "Про особливий режим роботи Господарського суду міста Києва", а також у зв`язку з можливістю примирення сторін.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 04.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2020 відкладено підготовче засідання на 25.11.2020.

16.11.2020 через відділ діловодства суду відповідачем подано заяву, в якій останній зазначив, що не заперечує проти відмови від позову позивача-2 та не має жодних майнових чи не майнових претензій до позивача-2, зокрема, щодо покладення на позивача-2 будь-яких судових витрат та витрат професійну допомогу адвоката.

19.11.2020 через відділ діловодства суду позивачем-1 подано клопотання, в якому просить розглянути заяву позивача-2 про відмову від позовних вимог та у зв`язку з продовженням карантину просить перенести судове засідання на дату, після закінчення дії карантину - після 31 грудня 2020 року.

Також 19.11.2020 через відділ діловодства суду позивачем-2 подано клопотання, в якому останній просить розглянути в судовому засіданні 25.11.2020 заяву про відмову від позову та прийняти її.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 25.11.2020 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 прийнято відмову ОСОБА_2 від позову; закрито провадження у справі № 908/991/20 в частині позовних вимог ОСОБА_2 до Товариства додатковою відповідальністю "Запорізький хлібозавод № 3" про визнання недійсним Рішення Загальних Зборів Товариства з додатковою відповідальністю Запорізький Хлібозавод № 3", прийняте 20.04.2017 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 відкладено підготовче засідання на 16.12.2020.

11.12.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання від позивача-1, в якому останній просить зобов`язати відповідача надіслати позивачу-1 заяву про відкладення розгляду справи на пізнішу дату, із зазначенням в цій заяві іншої причини у вислові: «а також у зв`язку з можливістю примирення сторін», яку судом отримано 02.11.2020, про що було зазначено судом в ухвалі суду від 04.11.2020; запропонувати відповідачу в окремій заяві викласти свої умови «примирення сторін», які він мав на увазі, коли повідомляв про це суд 02.11.2020 та надіслати таку заяву до суду та позивачу-1; також відкласти судове засідання на іншу дату, після закінчення дії карантину, після 31 грудня 2020.

Разом з тим, 11.12.2020 від позивача-2 надійшло клопотання про прийняття додаткового рішення щодо повернення 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі даного позову.

Також 15.12.2020 через відділ діловодства суду надійшли аналогічні клопотання.

Розглянувши клопотання позивача-1, суд задовольняє його частково, зокрема, в частині відкладення, оскільки сторони вправі самостійно вести перемовини між собою, щодо мирного врегулювання спору поза межами суду. Також суд не вправі диктувати сторонам, як саме викладати свою позицію у заявах, які направляються до суду.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

За приписами пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України, в редакції від 02.04.2020, із змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким пункт 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України викладено в такій редакції: «4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Крім того, 9 грудня на черговому засіданні Кабінету Міністрів України було прийнято постанову щодо запровадження локдауну на всій території України з 8 по 24 січня включно. Карантин буде діяти до 28 лютого 2021 року

Суд також, звертає увагу на те, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку з урахуванням процесуальних строків про необхідність відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні.

Керуючись ст. 182-183, 234-235 ГПК України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання засідання на 27.01.21 о 11:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 9.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Андреїшина