ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2020 справа № 914/1393/20

Господарський суд Львівської області в складі судді Запотічняк О.Д.

за участю секретаря судових засідань Полянського А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу

за позовом: Заступника прокурора Львівської області в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації, м.Львів,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Градобуд-Престиж», смт. В.Синьовидне, Сколівський район, Львівська область,

про стягнення 190 024,29грн

за участю представників сторін:

прокурор: Леонтьєва Н.Т.;

від позивача: Васьків І.В.;

від відповідача: Талалаєва О.Ю.;

Обставини справи.

Заступник прокурора Львівської області звернувся до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Градобуд-Престиж» про стягнення 190 024,29грн.

Ухвалою від 16.06.2020, суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначив розгляд справи по суті в судовому засіданні на 21.07.2020.

В судове засідання 21.07.2020 року з`явився прокурор Леонтьєва Н.Т., представники сторін не з`явилися, причин не явки не повідомили.

Ухвалою від 21.07.2020 р. суд відклав розгляд справи на невизначену дату, у зв`язку із впровадженням карантинних заходів для запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19.

Ухвалою від 07.09.2020 суд призначив розгляд справи на 22.09.2020. В судове засідання 22.09.2020 представники сторін не з`явились, причин не явки не вказали. Враховуючи складність справи, неявку відповідача в судове засідання, суд вирішив перейти до розгляду справи в порядку загального провадження та відклав розгляд справи на 06.10.2020.

В судове засідання 06.10.2020 з`явились представник позивача та прокурор, представник відповідача не з`явився, відтак суд відклав розгляд справи на 27.10.2020.

27.10.2020 в судовому засіданні було оголошено перерву до 05.11.2020.

Ухвалою від 05.11.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та перейшов до розгляду справи по суті, призначивши судова засідання на 01.12.2020.

01.12.2020 в судовому засіданні було оголошено перерву до 09.12.2020.

В судовому засіданні 09.12.2020 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Правова позиція позивача.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що 25 грудня 2018 року між Управлінням капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації (Замовник) та ТзОВ «Градобуд-ІІрестиж» (Генпідрядник) укладено договір №34 про закупівлю робіт за державні кошти, із змінами від 18.03.2019, 02.07.2019, 22.07.2019, 21.11.2019, 27.12.2019 та 09.04.2019.

Згідно п.1.1. Договору генпідрядник зобов`язується відповідно до проектної документації та умов Договору на свій ризик, власними та залученими силами і способами виконати роботи за проектом: "Амбулаторія первинної медичної допомоги у сільській місцевості у с. Шегині, Мостиський район-будівництво, вул. Дружби, 184, а Замовник - прийняти і оплатити такі роботи.

Строк виконання робіт визначається датою початку та закінчення робіт. Початок робіт у березні 2019 року та закінчення робіт до 31 грудня 2019 року, при умові своєчасного фінансування або до повного виконання зобов`язань до 31.12.2020. Договірна ціна робіт становить 12 540 000, 00 грн.

Як передбачено п. 4.1 Договору, розрахунки проводяться у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №117 від 23.04.2014 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» та постанови Кабінету Міністрів України №1764 від 27.12.2001 «Про затвердження порядку державного фінансування капітального будівництва». Замовник може перерахувати Генпідряднику авансовий платіж у розмірі до 30% вартості річного обсягу робіт.

Відповідно до абзацу 2 пункту 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 №1764, замовник перераховує підряднику аванс, якщо це передбачено договором (контрактом). Розмір авансу не може перевищувати 30 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику.

Так, згідно з п. 4.3 Договору Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс протягом трьох місяців після його одержання. По закінченню терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику.

На виконання умов Договору, замовником перераховано Генпідряднику авансовий платіж в сумі 1 561 785,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 8 від 20.03.2019, які повинні були використані протягом трьох місяців, зокрема до 21.06.2019.

Як вбачається з відповіді Позивача за № 332/1-2 від 13.05.2020, в порушення п.4.3 Договору, підтвердження про виконання робіт Генпідрядником надано несвоєчасно, а саме, зареєстровано акти приймання виконаних робіт за формою КБ2-в та довідка про вартість виконаних будівельних робіт за формою КБ-3 на закриття авансу 01.11.2019.

Позивачем на адресу Відповідача 01.07.2019 за №353/1-2 скеровано претензію про повернення коштів до бюджету або надання актів виконаних робіт, яку залишено без належного реагування.

Враховуючи неповернення Відповідачем коштів до бюджету, що призводить до неефективності використання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію заходів, які спрямовані на розвиток системи охорони здоров`я у сільській місцевості, прокурор звернувся з даним позовом до суду в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації про стягнення пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від всієї вартості невикористаного авансу з весь час прострочення (відповідно до п.7.2.1.1. Договору) в сумі 190 024,29 грн..

Позивач - Управління капітального будівництва ЛОДА письмових пояснень по суті поданого позову не подало, проте представник у судових засідання усно підтримував позов Прокурора та просив його задовольнити.

Правова позиція відповідача.

Відповідачем подано письмовий відзив на позовну заяву в якому вважає позовну заяву безпідставною, зазначивши, що із доводами, які наведені у такій, не погоджується, та вважає, що така позовна заява не мотивована та не обґрунтована належним чином.

Свої заперечення відповідач мотивує тим, що п. 4.3. Договору №34 від 25.12.2018 зазначено, що Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченню тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику. Отримані кошти у 2018 році використати до 28 грудня 2018 року.

В подальшому до вказаного Договору Сторони неодноразово вносили зміни шляхом підписання додаткових угод. Так, п. 3 додаткової угоди № 1/19 до вказаного Договору, яка була підписана Сторонами 18 березня 2019 року, Сторони погодили викласти останнє речення п.4.3 розділу 4 «Порядок здійснення оплати» у такій редакції: Отримані кошти використати до 31 грудня 2019 року.

У п. п. 7.2.1.1. п. 7.2.1 ч. 7.2 розділу 7 «Відповідальність сторін» Договору зазначено, що Генпідрядник несе відповідальність за порушення зі своєї вини таких зобов`язань за Договором і у таких сумах, зокрема за порушення строків використання авансу сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від всієї вартості невикористаного авансу за весь час прострочення.

Відтак, враховуючи вищенаведене, та інформацію Позивача про те, що ніби то аванс був «закритий» 01.11.2019 року тобто до обумовленої у п. 4.3 Договору дати, а тому Генпідрядник вважає, що не порушував строки використання авансу, і не може нести відповідальність за п.7.2.1.1. Договору.

В самому Договорі зазначено, що аванс використовується на придбання матеріалів, конструкцій та виробів, які є необхідними для виконання робіт по договору. Як вбачається з платіжних доручень та виписок по банківському рахунку Відповідача, за період з березня по квітень 2019 року, закупив будівельних матеріалів, робіт для виконання умов Договору на загальну суму 1 578 580,15 грн., а тому аванс, який був перерахований 20.03.2019 року був використаний у повному об`ємі.

Відповідач вважає, що належно використав отриманий аванс, вважає нарахування пені неправомірним, у відповідності до п. 7.2.1.1. Договору, оскільки не порушував умов та строків використання отриманого авансу.

У відзиві також зазначив, що заступник прокурора Львівської області не мав повноважень на звернення із даним позовом до суду. В позовній заяві не наведено які інтереси держави порушило або створило загрозу порушити ТОВ «Градобуд-Престиж», а також не наведено аргументи, щодо неможливості здійснення захисту самим Управлінням капітального будівництва ЛОДА, а також що такий захист був неналежний.

Фактичні обставини встановлені судом.

25 грудня 2018 року між Управлінням капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації (Замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю «Градобуд-ІІрестиж» (Генпідрядник) було укладено договір №34 про закупівлю робіт за державні кошти, із змінами від 18.03.2019, 02.07.2019, 22.07.2019, 21.11.2019, 27.12.2019 та 09.04.2019.

У п.1.1. Договору визначений його предмет, а саме вказано, що Генпідрядник зобов`язується відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору на свій ризик, власними та залученими силами і способом виконати роботи за проектом: «Амбулаторія первинної медичної допомоги у сільській місцевості, вул.Дружби, 184, с.Шегині, Мостиський район-будівництво», а Замовник-прийняти і оплатити такі роботи. Сторони також визначили ціну Договору у п.3.1. Договору, а саме зазначити, що договірна ціна робіт визначається відповідно до вимог нормативних документів у сфері ціноутворення у будівництві, на основі ПКД, є твердою, та дорівнює тендерній пропозиції за результатами проведеного аукціону і становить всього -12 540 000,00 грн., в тому числі ПДВ 2 053 923,49 грн., із них вартість устаткування 2 176 548,92 грн., в тому числі ПДВ 326 681,64 грн.

Як передбачено п. 4.1 Договору, розрахунки проводяться у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №117 від 23.04.2014 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» та постанови Кабінету Міністрів України №1764 від 27.12.2001 «Про затвердження порядку державного фінансування капітального будівництва». Замовник може перерахувати Генпідряднику авансовий платіж у розмірі до 30% вартості річного обсягу робіт.

Відповідно до абзацу 2 пункту 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 №1764, замовник перераховує підряднику аванс, якщо це передбачено договором (контрактом). Розмір авансу не може перевищувати 30 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику.

Так, згідно з п. 4.3 Договору Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику. Отримані кошти в 2019 році використати до 31 грудня 2019 року. (Враховуючи зміни, внесені Додатковою угодою №1/19 від 25.12.2018)

Згідно із п.7.2.1.1 Договору, Генпідрядник за порушення строків використання авансу сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від всієї вартості невикористаного авансу за весь час прострочення.

За умовами п. 10.1 Договору, такий набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до повного виконання сторонами зобов`язань по договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони під відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Додатковими угодами №1/19 від 18.03.2019, №2/19 від 02.07.2019, № 3/19 від 22.07.2019, №4/19 від 18.03.2019, №5/19 від 27.12.2019 та №1/20 від 09.04.2020 до договору про закупівлю робіт за державні кошти №34 від 25.12.2018р. сторони викладали п.3.1 розділу 3 щодо договірної ціни, п.5.1 щодо строку виконання робіт в новій редакції, зокрема п.5.1. договору викладено в такій редакції: строк (термін) виконання робіт визначається датою початку та закінчення робіт. Початок робіт березень 2019 р. Закінчення робіт - 31 грудня 2021р. при умові своєчасного фінансування, або до повного виконання зобов`язань.

На виконання умов Договору Замовником перераховано Генпідряднику авансовий платіж в сумі 1 561 785,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 8 від 20.03.2019, які повинні були використані протягом трьох місяців, зокрема до 21.06.2019. Із призначенням платежу «ав.на пр. м-в по буд.амб. перв.мед.доп.у с/м по в .Дружби,184 в с.Шегині Мостис.р-нЛ/о;д.34,25.12.18,д.у.1/19,18.03.19. ПДВ-260297,50.».

Позивач звертався із претензією №353/1-2 від 01.07.2019р. до відповідача та просив на виконання умов договору №34 від 25.12.2018р. надати акти виконаних робіт КБ2в або повернути кошти в державний бюджет України. Також позивач у даних претензіях, зазначив про наявність підстав для пред`явлення позовної вимоги до Господарського суду Львівської області про стягнення невикористаної суми авансу 1 561 785, 00 грн. та нарахування пені у розмірі подвійної облікової ставки (відповідно до п.7.2.1.1. Договору). Отримав дану претензію представник Відповідача по довіреності та керівник Яцура А. В., про що власноручно розписались.

Листом Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації № 285/1-2 від 17.04.2020 було надано відповідь прокуратурі, що по об`єкту «Амбулаторія первинної медичної допомоги у сільській місцевості в с. Шегині, Мостиський район, вул. Дружби,184» на виконання умов Договору про закупівлю робіт за державні кошти №34 від 25.12.2018, підтвердження щодо використання авансу та виконання робіт подано невчасно. Відтак, є підстави для пред`явлення позовної вимоги про стягнення пені в сумі 190 024,29 грн.

Як вбачається з відповіді Позивача №332/1-2 від 13.05.2020, Управління повторно зазначило, що в порушення п.4.3 Договору підтвердження про виконання робіт Генпідрядником надано невчасно, а саме зареєстровано акти приймання виконаних робіт за формою КБ2-в та довідка про вартість виконаних будівельних робіт зо формою КБ-3 на закриття авансу 01 листопада 2019 року. Також зазначили, що коштів для сплати судового збору в управління відсутні.

29 травня 2020 року прокуратурою Львівської області повідомлено УКБ ЛОДА, про звернення до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації до ТзОВ «Градобуд-Престиж» про стягнення пені в сумі 190 024,29 грн.

Оцінка суду.

Відповідно до частини 1 статті 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Частиною 2 статті 875 Цивільного кодексу України встановлено, що договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Відповідно до п. 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 7 статті 179 Господарського кодексу України, встановлено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Згідно з частиною 1 статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Частина 2 статті 180 Господарського кодексу України встановлює, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Відповідно до частини 3 статті 180 Господарського кодексу України при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Як встановлено з матеріалів справи, Підрядник відповідно до проектної документації та умов Договору, зобов`язується виконати роботи за проектом: «Амбулаторія первинної медичної допомоги у сільській місцевості в с. Шегині, Мостиський район, вул. Дружби, 184», а Замовник прийняти та оплатити такі роботи.

Умовами Договору встановлено, що Замовник може перерахувати Генпідряднику авансовий платіж у розмірі до 30% вартості річного обсягу робіт. Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс протягом трьох місяців після його одержання. По закінченню терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику (п. 4.1., 4.3. Договору).

На виконання вказаних умов Договору, Замовник 20.03.2019 перерахував Генпідряднику авансовий платіж в сумі 1 561 785,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 8 від 20.03.2019. Останній надав Замовнику Акти приймання виконаних робіт форми КБ 2-в та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат форми КБ-3 надано невчасно, а саме зареєстровано акти приймання виконаних робіт за формою КБ2-в та довідка про вартість виконаних будівельних робіт за формою КБ-3 на закриття авансу 01 листопада 2019 року. Інших доказів на спростування позиції доводів Прокурора, які підтримує Позивач, Відповідач до матеріалів справи не надав.

Згідно з статтею 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до вимог статті 611 Цивільного кодексу України та статті 230 Господарського кодексу України у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. Статтею 549 Цивільного кодексу України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною 1 статті 230 ГК України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з пунктом 7.2.1.1. Договору, за порушення строків використання авансу Генпідрядник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від всієї вартості невикористаного авансу за весь час прострочення.

Господарський суд, розглянувши заявлені вимоги про стягнення 190 024,29 грн - пені, перевіривши здійснений Позивачем та наданий до суду Прокурором розрахунок, встановив, що такий здійснено правильно. Так, згідно із п п.7.2.1.1 договору №34 від 25.12.2018р., прокурором за період з 21.06.2019р. по 01.11.2020р. нарахував відповідачу пеню у загальному розмірі 190 024,29грн Розрахунки долучено до матеріалів справи та перевірені судом.

Суд не погоджується з запереченнями відповідача , що аванс мав бути використаний до 31 грудня 2019 року. Адже п. 4.3. Договору (зі змінами додаткової угоди №1/19 від 18.03.2019р.) звучить наступним чином: «Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику. Отримані кошти в 2019 році використати до 31 грудня 2019 року.»

Суд звертає увагу Відповідача, що умовами Договору передбачено, використання отриманих коштів до 31 грудня 2019, не включаючи в себе аванс, оскільки такий мав бути використаний протягом трьох місяців або повернений Замовнику, як це передбачено "Порядком державного фінансування капітального будівництва", затвердженого Постановою КМУ від 27.12.2001 №1764 та Постанови КМУ "Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг.

Судом не беруться до уваги твердження відповідача, що аванс був повністю використаний на придбання матеріалів, оскільки придбання не підтверджено належними та допустимими доказами, а з долучених до матеріалів справи платіжних доручень не вбачається, що було придбано, окрім того п. п. 4.3. Договору (зі змінами додаткової угоди №1/19 від 18.03.2019р.) передбачено ,що : «Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів. Доказів постачання необхідних для виконання робіт матеріалів суду не надано , дана сума авансових платежів була закрита лише в листопаді актами виконаних робіт.

Звертаючись з цим позовом до суду, прокурор визначив орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Управління капітального будівництва ЛОДА та зазначив, що позивач звертався до відповідача з вимогою про стягнення пені від всієї вартості невикористаного авансу з весь час прострочення в сумі 190 024,29 грн, однак позов так і не подавав у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору. Про відсутність коштів для сплати судового збору прокуратура була повідомлена листом №332/1-2 від 13.05.2020. Прокурор зазначив, що у зв`язку з цим звертається до суду з позовом на захист економічних інтересів держави у сфері публічних закупівель, які полягають у недопущенні незаконного використання бюджетних коштів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з абзацами 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до абзаців 1 - 3 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, зі змісту вищезазначених законодавчих положень вбачається, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Таким чином, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Як вже зазначалося, своє звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва ЛОДА прокурор обґрунтовував невжиттям позивачем заходів, спрямованих на звернення з позовом про повернення невикористаного авансу, чим суттєво порушуються інтереси держави.

Отже, прокурор правомірно оцінив такі дії позивача як бездіяльність і самостійно звернувся з позовом до суду для захисту інтересів держави. Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постановах від 08.09.2020 (справа №923/359/19), від 09.09.2020 (справа №908/1662/18), від 14.09.2020 (справа №925/285/19).

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.76 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, подані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що зазначені у позовній заяві обставини, що є предметом доказування у справі, визнаються судом встановленими та доведеними та позовні вимоги до відповідача є обґрунтованими, підтверджені належними доказами та підлягають задоволенню.

Судові витрати.

Позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір в сумі 2850,38 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи наведене, оскільки позовні вимоги задоволено судом повністю, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 2850,38 грн.

Керуючись статтями 10, 12, 20, 73, 76, 79, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 ГПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

1. Позовні вимоги задоволити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Градобуд-Престиж» (82613, Львівська область, Сколівський район, смт.В.Синьовидне, вул.Січових Стрільців,45, ) на користь Позивача - Управління капітального будівництва Львівської обласної державної адміністрації (79000, м.Львів, вул.Чайковського,17, одержувач : ДКС України у м.Київ, р/р UA8000865, ) пеню в розмірі 190 024,29 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Градобуд-Престиж» (82613, Львівська область, Сколівський район, смт.В.Синьовидне, вул.Січових Стрільців,45, ) на користь прокуратури Львівської області (отримувач: прокуратура Львівської області, р/р UА 0000774 в ДКСУ у м.Київ, МФО 820172, код ЗКПОУ 02910031) 2 850,38 грн. судового збору.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду в порядку, встановленому розділом IV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 15.12.2020

Суддя О.Д. Запотічняк