ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2020 року, м. Херсон, справа № 923/706/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Соловйова К.В., розглянувши справу

за позовом: Головного управління Пенсійного Фонду України в Херсонській області, м.Херсон,

до: Державного навчального закладу "Професійно-технічне училище № 14 м. Нова Каховка", м. Нова Каховка Херсонської області

про стягнення 8667,00 грн.

у с т а н о в и в:

Позиція та докази позивача

Правовими підставами позову Головного управління Пенсійного Фонду України в Херсонській області (позивач) до Державного навчального закладу "Професійно-технічне училище №14 м. Нова Каховка" (відповідач) про стягнення 8667,80грн збитків (в розмірі суми пенсії, яка виплачена надміру), вказано ст.48 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", ст.101 Закону України "Про пенсійне забезпечення", ст.1166 Цивільного кодексу України, а в якості обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги зазначено про надання відповідачем пані ОСОБА_1 , яка у 2015-2018рр проходила навчання у відповідача, двох довідок від 14.04.2016 та 29.08.2016 з недостовірними відомостями про перебування цієї учениці на неповному державному забезпеченні в період навчання, які ця учениця подала до органу призначення пенсії для отримання пенсії по втраті годувальника, а також про призначення на підставі цих довідок пенсії та виплату її з 01.05.2016 по 31.08.2017 у більшому ніж належало розмірі, що виявлено позивачем у вересні 2017 року та підтверджено довідкою від 19.09.2017 та листами від 04.10.2017, від 26.10.2017 відповідача, через що учениці виплачено надміру 20193,00грн, з яких дотепер не повернуто 8667,00 грн, що й підлягають відшкодуванню відповідачем, який видав недостовірні довідки.

На підтвердження вказаних у позовній заяві обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги, у позовній заяві зазначено та подано разом з нею, зокрема: 1) заяву від 20.04.2016 про переведення пенсії по втраті годувальника з піклувальника на заявника; 2) довідки відповідача від 14.04.2016 № 183, 29.08.2016 № 315, 19.09.2017 № 274; 3) розпорядження №201822 від 20.04.2016 та 02.11.2017 про проведення перерахунку пенсії; 4) листи відповідача від 04.10.2017 № 364/01-02, 26.10.2017 №406/01-18 до позивача; 5)розпорядження від 27.10.2017 про утримання переплати пенсії; 6) заяву від 27.10.2017 про надання згоди на утримання з пенсії суми її переплати; 7) заяву від 15.06.2018 про зобов`язання повертати переплату пенсії; 8) листи від 21.11.2017 № 4400/04-01, 04.01.2019 № 12/04-05 відділу позивача з питань виплати пенсій про виникнення 20193,00грн переплати пенсії; 9) лист позивача від 04.02.2020 № 2106-0321-8/1962 до відповідача з вимогою перерахувати позивачу 8667,80грн переплати пенсії; 10) лист відповідача від 21.02.2020 № 01-24/95 до позивача; 11) індивідуальний перерахунок пенсії від 20.03.2020.

У відповіді на відзив позивач вказав наступне.

1) Довідка відповідача від 14.04.2016 № 183 містить відомості про розмір коштів, які отримала учениця по березень 2016 року, включно, відомості щодо подальших виплат відсутні (довідок про такі виплати відповідач не надав позивачу).

2) У Реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, що формує та веде Пенсійний Фонд України, відсутні відомості щодо отриманих ученицею коштів починаючи з квітня 2016 року, оскільки даних про такі виплати відповідач позивачеві не надав.

3) Переплата пенсійних коштів у розмірі 8667грн виникла через помилково видану відповідачем довідку № 315 від 29.08.2016, факт помилкового надання цієї довідки відповідач визнав, й тому наявний причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та утворенням заявлених до стягнення з відповідача збитків (у сумі переплати пенсії), а учениця не вчиняла дій для отримання коштів у розмірі більше вірних сум, й тому відсутні підстави для стягнення з учениці у судовому порядку суми переплати пенсії.

Позиція та докази відповідача

Згідно з відзивом на позов відповідач позовні вимоги не визнав з таких підстав.

1) Учениця Тарасич Т.В. навчалася у відповідача з 01.09.2015 по 30.04.2018, мала статус "дитина, позбавлена батьківського піклування" та на початку навчання знаходилася під піклуванням й була зарахована на навчання на неповне державне забезпечення.

2) По досягненні 22.04.2016 ученицею повноліття піклування над нею припинилося у відповідності до ст.77 Цивільного кодексу України, й учениця була переведена на повне державне забезпечення.

3) Довідка від 29.08.2016 № 315, у якій зазначено про перебування учениці на неповному державному забезпеченні під час навчання, видана помилково. Проте, суми виплат учениці в довідці відповідача були зазначені правильно, й з 22.04.2016 (суми виплат) значно збільшилися, проте фахівці позивача, які повинні перевіряти достовірність відомостей для нарахування та виплати пенсій, не звернули на це уваги.

4) На прохання учениці 19.09.2017 відповідач надав їй довідку № 274, у якій зазначено про перебування учениці на повному державному забезпеченні під час навчання, після чого на запити позивача відповідач повідомив позивачеві про переведення учениці з 22.04.2016 на повне державне забезпечення, та про помилкову видачу довідки від 29.08.2016 № 315.

5) На підставі проведеного позивачем перерахунку пенсії, з урахуванням довідки відповідача 19.09.2017 № 274, кошти переплати пенсії стягувалися з учениці до досягнення нею 23-х років, тобто, до втрати нею статусу "дитина, позбавлена батьківського піклування".

6) Учениця була обізнана з тим, що її перевели на повне державне забезпечення, та розуміла, що розмір соціальних виплат, які вона отримувала під час навчання, став значно більшим, проте про цей факт учениця позивачеві не повідомила.

7) Учениця отримала кошти переплати пенсії та витратила їх на власні потреби, й тому відповідач, як навчальний заклад, є неналежним відповідачем у справі, оскільки кошти переплати пенсії (зокрема, 8667,00грн з них) на рахунки відповідача не надходили.

8) Відповідно до п.п.4 п.4 Положення про управління Пенсійного Фонду України, затвердженого постановою від 22.12.2014 № 28-2 цього фонду, фахівці позивача повинні були вчасно перевірити, проте не перевірили, достовірність відомостей довідки від 29.08.2016 № 315 відповідача.

9) Відповідач є бюджетною установою, його кошторисом не передбачені видатки на повернення переплати пенсії.

Відповідач не подав до суду разом з відзивом на позов будь-які докази по суті спору.

Процесуальні дії та рішення суду

Ухвалою суду від 04.08.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, встановлено відповідачу строк 26.08.2020 для надання відзиву на позов, а позивачу - 03.09.2020 для надання відповіді на відзив. Відзив на позовну заяву надійшов до суду у належний строк, 25.08.2020. Відповідь на відзив 03.09.2020 надіслана до суду поштою та отримана судом 08.09.2020, у зв`язку з чим її також залучено судом до справи, з метою врахування її доводів при розгляді справи по суті.

Позивачем дотримано вимоги ч.2 ст.80 Господарського процесуального кодексу України щодо подання доказів разом з поданням позовної заяви, а тому письмові докази, які подано разом з позовною заявою прийнято судом до розгляду. Розгляд справи у відповідності до ч.9 ст.165 цього ж Кодексу здійснено за наявними матеріалами справи, а також у розумні строки, у відповідності до положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), з урахуванням періодів планової відпустки та тимчасової непрацездатності судді.

Обставини, які встановлено судом

На обліку позивача, Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, у 2015-2018рр перебувала ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка по досягненню повноліття отримувала з 01.05.2016 по 30.04.2018, під час навчання у професійно-технічному навчальному закладі, пенсію по втраті годувальника (заява від 20.04.2016 про переведення пенсії по втраті годувальника з піклувальника на заявника). Розмір вказаних пенсійних виплат для п. ОСОБА_1 (надалі - учениця) був визначений органом призначення пенсії, зокрема, виходячи з того, що в довідках від 14.04.2016 № 183 та від 29.08.2016 № 315, які учениця отримала за місцем навчання у Державному навчальному закладі "Професійно-технічне училище № 14 м. Нова Каховка" (надалі - відповідач), наявна така інформація (далі цитата): " ОСОБА_1 …навчається на денній формі навчання з 01.09.2015 по 30.04.2018... Знаходиться на неповному державному забезпеченні."

Перша з цих довідок (№ 183) надана за підписами керівника та головного бухгалтера відповідача, а інша (№ 315) - за підписом керівника відповідача.

У довідці від 14.04.2016 № 183, також, вказано, що учениця отримала стипендію в розмірі 1098,31грн у жовтні 2015 року, 1324,98грн у листопаді 2015 року, 597,02грн у грудні 2015 року та по 961грн у січні, лютому та березні 2016 року.

В подальшому, 21.09.2017 учениця надала органу призначення пенсії довідку 19.09.2017 № 274, яку, також, видав відповідач та в якій вказано, що учениця проходить навчання з 01.09.2015 по 30.04.2018 та знаходиться на повному державному забезпеченні.

По отриманні від учениці довідки від 19.09.2017 № 274 позивач звернувся з запитом до відповідача з метою отримання уточнюючої довідки про період перебування учениці на повному державному забезпеченні. У відповідь, листами від 04.10.2017 № 364/01-02 та від 26.10.2017 № 406/01-18 відповідач повідомив, що п. ОСОБА_1 проходить навчання у відповідача з 01.09.2015 по 30.04.2018, а з 26.04.2016 перебуває на повному державному утриманні, довідка ж від 29.08.2016 №315 видана помилково.

Внаслідок визначення розпорядженням №201822 від 20.04.2016 органу призначення пенсії розміру пенсійних виплат для учениці з 01.05.2016 на підставі довідки від 14.04.2016 № 183, та, в подальшому, з урахуванням даних довідки від 29.08.2016 № 315, а також здійсненням з 01.05.2016 по 31.08.2017 пенсійних виплат учениці у відповідному розмірі виникла переплата пенсії в сумі 20193,00грн, що підтверджено розпорядженням №201822 від 02.11.2017, з індивідуальним перерахунком пенсії від 20.03.2020.

За заявою від 27.10.2017 учениці про надання згоди на утримання з пенсії (в розмірі 100% пенсії) суми її переплати), 11526,00грн переплати пенсії утримано з безпосередньо з учениці. Залишок коштів пенсійних виплат, які позивач виплатив учениці надміру та які дотепер не повернуто позивачеві, становить 8667,00грн. Листом від 04.02.2020 № 2100-0321-8/1962 позивач запропонував відповідачу в добровільному порядку сплатити позивачу вказані 8667,00грн переплати пенсії. У відповідь, листом від 21.02.2020 № 01-24/95 відповідач, в черговий раз, визнав факт видачі учениці довідки від 29.08.2016 № 315 з недостовірними даними, проте відмовився повертати на рахунки управління 8667,00грн переплати пенсії по учениці, оскільки пенсійні кошти отримував не відповідач, а учениця.

Правові норми, що підлягають застосуванню

Відповідно до ст.50 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" суми пенсії, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку.

Відповідно ж до ч.1 та ч.2 ст.101 Закону України "Про пенсійне забезпечення":

- відділи соціального забезпечення мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі;

- підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну громадянам або державі, внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів, і відшкодовують її.

Відповідно до ст.103 Закону України "Про пенсійне забезпечення" суми пенсії, над міру виплаченої пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документа з явно неправильними відомостями, неподання відомостей про зміни у складі членів сім`ї тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсію.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Проте, ця особа звільняється від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" право на повне державне забезпечення в навчальних закладах мають, зокрема, діти, позбавлені батьківського піклування, віком до 18-ти років та особи з числа дітей, позбавлених батьківського піклування, при продовженні навчання до 23-х років або до закінчення відповідних навчальних закладів.

Відповідно до ч.5 ст.19 Закону України "Про охорону дитинства" учні державних та комунальних професійно-технічних навчальних закладів із числа, зокрема, дітей, позбавлених батьківського піклування, перебувають на повному утриманні держави.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається, зокрема, дітям померлого годувальника, які навчаються за денною формою навчання у професійно-технічних навчальних закладах - до закінчення такими дітьми навчальних закладів, але не довше ніж до досягнення ними 23 років, та діти-сироти - до досягнення ними 23 років незалежно від того, навчаються вони чи ні.

Відповідно до ч.4 та ч.5 ст.48 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" дітям, які перебувають на повному державному утриманні (окрім дітей-сиріт), виплачується 50% призначеної пенсії у зв`язку з втратою годувальника та перераховується на їхні особисті рахунки у банку, при цьому частина пенсії, що залишилася після виплати суми пенсії у зв`язку з втратою годувальника, перераховується на банківський рахунок установи, де ця дитина перебуває на повному державному утриманні, і спрямовується виключно на поліпшення умов проживання дітей у цих установах. Виплата пенсії згідно з цією статтею здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому пенсіонер зарахований на повне державне утримання.

Положеннями чинного, зокрема у 2015-2017рр, Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженого постановою Правління пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 27.12.2005 за № 1566/11846 було передбачено:

- до заяви про призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальника додається довідка професійно-технічних навчальних закладів про те, що особи, яких вказано у п.2ч.2 ст.36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", навчаються за денною формою навчання (згідно з п.2.3. Порядку);

- заяви осіб про призначення, перерахунок пенсії, переведення з одного виду пенсії на іншій приймаються органом, що призначає пенсії, за наявності в особи всіх необхідних документів (за п.4.1.);

- орган, що призначає пенсію, при прийманні документів 1) перевіряє правильність оформлення заяви, відповідність викладених у ній відомостей про особу даним паспорта та документам про стаж; 2) перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів; 3)перевіряє копії відповідних документів, фіксує й засвідчує виявлені розбіжності (невідповідності), при цьому орган, що призначає пенсію. має право вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформлення у тримісячний строк з дня подання заяви прийнятих і подання додаткових документів, передбачених законодавством, а також перевіряти обґрунтованість їх видачі (за п.4.2.);

- не пізніше 10-ти днів після надходження заяви та за наявності документів, необхідних для призначення, перерахунку, переведення з одного виду на іншій пенсії, орган, що призначає пенсію, розглядає подані документи та приймає рішення щодо призначення, перерахунок, переведення з одного виду на іншій пенсії (за п.4.3.);

- право особи на одержання пенсії установлюється на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів органом, що призначає пенсію (за п.4.7.).

Оцінка судом встановлених обставин, з урахуванням положень правових норм, що підлягають застосуванню при вирішенні спору

1. Щодо загальних підстав відшкодування збитків

У відповідності до положень ст.ст.22, 1166 Цивільного кодексу України відшкодування шкоди є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльність особи - заподіювача шкоди), шкідливого результату такої поведінки - збитків (шкоди), їх наявності та розміру; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. За відсутності б хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не наступає. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права. Необхідною ознакою протиправності є нормативність, тобто закріплення моделі поведінки людини нормою права. На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків (шкоди), протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків. При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності шкоди. При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

2.1. Щодо достовірності даних довідки від 14.04.2016 № 183

Довідка від 14.04.2016 № 183 відповідача не містить у собі недостовірних даних (не є недостовірним документом), на користь цього свідчить наступне.

У відповідності до положень ст.59 Цивільного кодексу України, а саме "піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування…" станом на дату складання та надання відповідачем цієї довідки учениці, остання не досягла повноліття та перебувала під піклуванням, що не є спірним у справі. Відповідач вказує (визнає) це у відзиві на позовну заяву, а позивач, в свою чергу, у позовній заяві зазначає, що учениця (далі цитата) "звернулася з заявою по переведення пенсії по втраті годувальника на своє ім`я", та додав до позовної заяви належно засвідчену копію заяви учениці від 20.04.2016, за якою учениця просить орган призначення пенсії перевести пенсію з опікуна (хоча правильно має бути - з піклувальника), безпосередньо на неї.

Відповідно до ст.77 Цивільного кодексу України піклування припиняється, зокрема, у разі досягнення фізичною особою повноліття.

Внаслідок перебування учениці під піклуванням на момент її прийняття на навчання до відповідача до моменту припинення піклування учениця перебувала під час навчання на неповному державному утриманні. Тобто, п. ОСОБА_1 перебувала під час навчання у відповідача на неповному державному утриманні з 01.09.2015 по 25.04.2016, а на повному державному утриманні - з 26.04.2016 по 30.04.2018.

Таким чином, станом на 14.04.2016, дату складання та надання відповідачем учениці, довідки № 183 учениця перебувала під піклуванням, й відповідно, перебувала під час навчання за станом на 14.04.2016 на неповному державному забезпеченні.

2.2. Щодо наявності підстав для уточнення позивачем даних довідки від 14.04.2016 № 183 до вирішення питання про визначення розміру пенсійних витрат для п. ОСОБА_1 згідно її заяви від 20.04.2016

Заява від 20.04.2016 та довідка до неї від 14.04.2016 № 183 надавалися до органу призначення пенсії саме з підстав досягнення ученицею 22.04.2016 повноліття та припинення, через це, піклування над ученицею, наявність якого, в свою чергу, обумовлювала перебування учениці на неповному державному утримання під час навчання у відповідача.

Тобто, довідка від 14.04.2016 № 183, яка містила інформацію стосовно обсягу (виду) державного утримання учениці за період до моменту досягнення нею повноліття та перебування під піклуванням, була використана органом призначення пенсії для визначення розміру пенсійних виплат учениці на майбутнє, на період після досягнення нею повноліття та припинення піклуванням над нею, у якій (період), вочевидь (оскільки це передбачено законом - ст.8 Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" та п.2 ч.2 ст.36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування"), могла мати місце зміна обсягу (виду) державного утримання учениці, через припинення піклування над нею.

За таких обставин фахівці органу призначення пенсії за наслідками всебічного, повного і об`єктивного (як-то передбачено п.4.1, п.4.2. та п.4.7. Порядку) розгляду заяви від 20.04.2016 учениці та, зокрема, доданої до цієї заяви довідки від 14.04.2016 № 183 повинні були мати об`єктивні сумніві у тому, що дані довідки від 14.04.2016 № 183 можуть бути належними даними для визначення розміру пенсійних виплат учениці починаючи з 01.05.2016. Наявність таких сумнівів об`єктивно потребувала, з метою їхнього усунення, перевірки даних щодо обсягу (виду) державного утримання учениці після досягнення нею повноліття, шляхом отримання таких даних від відповідача (у вигляді іншої довідки тощо).

Оскільки вказана заява п. ОСОБА_1 була зареєстрована органом призначення пенсії 20.04.2020, то граничною датою 10-ти денного строку прийняття органом призначення пенсії рішення по цій заяві було 29.04.2016 (згідно з п.4.3. Порядку). За таких обставин фахівці органу призначення пенсії мали достатній час (з 20.04.2016 по 29.04.2016) для отримання у відповідача додаткової інформації стосовно обсягу (виду) державного утримання учениці під час навчання з 22.04.2016 (дата досягнення нею повноліття). Проте, з 20.04.2016 по 29.04.2016 таку перевірку фахівці позивача не провели, а рішення по заяві п.Тарасич Т.В. (розпорядження № 201822 від 20.04.2016) було прийняте у день надходження цієї заяви до органу призначення пенсії.

Об`єктивні причини, які перешкоджали проведенню позивачем такої перевірки з 20.04.2016 по 29.04.2016, у позовній заяві не вказані. Таку перевірку не було проведено позивачем й протягом травня-липня 2016 року, а провели її у серпні 2016 року, витребувавши від п. ОСОБА_1 іншу довідку відповідача (від 29.08.2016 № 315). Об`єктивні причини, які перешкоджали проведенню позивачем цієї перевірки раніше серпня 2016 року, у позовній заяві не вказані.

За сукупності вказаних встановлених судом обставин суд дійшов висновку про те, що поданими позивачем доказами не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між наданням відповідачем учениці довідки від 14.04.2016 № 183 та визначенням розпорядженням № 201822 від 20.04.2016 органу призначення пенсії розміру пенсійних виплат учениці з 01.05.2016 у більшому ніж належало за законом розмірі, а також здійсненням позивачем пенсійних виплат учениці у такому завищеному розмірі в період з 01.05.2016 по 30.08.2016 (тобто, за чотири місяці), а також в подальшому.

Згідно розрахунку позивача розмір здійснених позивачем пенсійних виплат учениці в період з 01.05.2016 по 30.08.2016 становить 4720,00грн (індивідуальний перерахунок пенсії від 20.03.2020 (а.с.22-23)), а саме, 4720,00грн = (1130,00грн + 50,00грн) х 4

2.3. Щодо достовірності даних довідки від 29.08.2016 № 315

Дані довідки відповідача від 29.08.2016 № 315 про перебування учениці під час навчання у відповідача на неповному державному утриманні з 01.09.2015 по 25.04.2016 є недостовірними, що визнано відповідачем у відзиві на позовну заяву та додатково підтверджено поданими позивачем доказами - довідкою відповідача від 19.09.2017 № 274, листами відповідача від 04.10.2017 № 364/01-02 та 26.10.2017 №406/01-18 до позивача.

Поряд з цим, отримавши від відповідача додаткове підтвердження даних довідки від 14.04.2016 № 183 довідкою від 29.08.2016 № 315 з аналогічною інформацією про перебування учениці на неповному державному утриманні під час навчання, позивач, цілком природно (з огляду на дату складання довідки № 315 відповідачем - 29.08.2016) сприйняв таку інформацію як інформацію про перебування учениці на неповному державному утриманні за станом, саме, на 29.08.2016, хоча це й не відповідало дійсності.

Отримання органом призначення пенсії від п. ОСОБА_1 довідки відповідача від 29.08.2016 № 315 об`єктивно вказує на здійснення органом призначення пенсії перевірки достовірності даних документів, які було надано разом з заявою п. ОСОБА_1 від 20.04.2016. Суд констатує про те, що чинним на час надходження до органу призначення пенсії зазначеної заяви п. ОСОБА_1 . Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії не визначено скільки разів та яким саме чином орган призначення пенсії повинен здійснювати перевірку даних довідки навчального закладу про обсяг (вид) державного утримання учня (студента).

За результатами здійснення позивачем у серпні 2016 року перевірки того чи перебуває п. ОСОБА_1 після досягнення нею повноліття на неповному державному утриманні під час навчання у відповідача, позивачем отримана довідка від 29.08.2016 №315 відповідача. При цьому, недостовірні дані цієї довідки були аналогічними раніше отриманим позивачем достовірним даним раніше отриманої позивачем довідки від 14.04.2016 №183 відповідача (хоча й неналежним, за раніше наведених висновків суду, для застосування позивачем для визначення розміру пенсійних виплат п. ОСОБА_1 з 01.05.2016), у зв`язку з чим позивач й припинив подальше проведення перевірки з цього питання. За сукупності вказаних обставин суд вважає, що позивачем було вжито належних та достатніх у даному випадку заходів з метою проведення перевірки з вказаного питання, а достатні підстави для сумнівів у достовірності даних довідки від 29.08.2016 № 315 відповідача у позивача, на час отримання цієї довідки, були відсутні.

Матеріалами справи доведено причинно-наслідковий зв`язок між складанням та наданням відповідачем довідки від 29.08.2016 № 315, а також здійсненням позивачем в період з 01.09.2016 по 30.08.2017 пенсійних виплат п. ОСОБА_1 у більшому (згідно з розпорядженням № 201822 від 20.04.2016) на 15473,00грн (ніж належало за законом до виплати) розмірі (індивідуальний перерахунок пенсії від 20.03.2020 (а.с.22-23)).

Будь-які доводи відзиву на позов про можливість позивача встановити недостовірність даних цієї довідки від 29.08.2016 № 315 не підтверджено доказами.

3. Щодо розміру збитків, що підлягають відшкодуванню відповідачем

Вимога про стягнення з відповідача 8667грн збитків заявлена позивачем, саме, як вимога про стягнення несплаченого дотепер (ученицею та/або відповідачем) залишку з 20193грн збитків (в розмірі переплати пенсії учениці з 01.05.2016 по 30.08.2017), які за твердженням позивача заподіяно відповідачем, в сумі переплати пенсії, що неповернута безпосередньо, ученицею. Учениця повернула позивачеві 11526грн з 20193грн., після чого, розмір коштів переплати пенсії, що утворюють збитки, становить 8667грн.

8667грн = 20193грн - 11526грн

Проте, за раніше наведеного висновку суду про недоведення причинно-наслідкового зв`язку між наданням відповідачем довідки від 14.04.2016 № 183 та виникненням переплати п. ОСОБА_1 пенсійних виплат в розмірі 4720грн за період з 01.05.2016 по 30.08.2016, загальна сума збитків, які заподіяно відповідачем складає 15473грн. (в розмірі переплати пенсії учениці з 01.09.2016 по 30.08.2017), а не 20193грн (в розмірі переплати пенсії учениці з 01.05.2016 по 30.08.2017) : 15473грн = 20193грн - 4720грн

З цих 15473грн 11526грн вже повернуто позивачеві ученицею.

Відповідно, залишок з суми 15473грн збитків, які заподіяно відповідачем (в розмірі переплати пенсії учениці з 01.09.2016 по 30.08.2017), складає 3947грн. та, саме, в цій сумі зазначені збитки підлягають стягненню з відповідача: 3947грн. = 15473грн - 11526грн

При цьому, у справі відсутні докази зловживань з боку учениці ОСОБА_1 , метою яких було б отримання пенсійних виплат в період з 01.05.2016 по 30.04.2018 у більшому ніж належало їй за законом розмірі, під час навчання на повному державному утриманні.

З урахуванням цього відсутні підстави для стягнення з учениці у судовому порядку суми переплати пенсії.

Висновки суду

З урахуванням вказаних встановлених судом фактичних обставин та на підставі наведених правових норм, у зв`язку з наданням відповідачем довідки від 29.08.2016 № 315 з недостовірними даними, що спричинило переплату пенсії в загальному розмірі 15473грн, з яких 11526грн повернуто позивачеві, безпосередньо, отримувачем пенсійних виплат, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 8667грн збитків внаслідок переплати пенсії підлягають частковому задоволенню, в розмірі 3947грн. У стягненні 4720грн збитків має бути відмовлено.

Розподіл судових витрат

Судовими витратами у справі є витрати позивача на сплату судового збору за платіжним дорученням від 30.07.2020 № 1783 у сумі 2102грн, з яких у відповідності до положень п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, а саме "у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог", 957,25грн покладаються на відповідача, а інші - на позивача, оскільки позов задоволений на 45,54%.

45,54% = 3947грн(розмір задоволених позовних вимог)/8667грн(розмір заявлених позовних вимог), а 957,25грн = (2102грн/ 100%) х 45,54%

Керуючись ст.ст.238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд,

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Державного навчального закладу "Професійно-технічне училище №14 м.Нова Каховка" (місцезнаходження: 74900, Херсонська область, м. Нова Каховка, пр.Перемоги, буд.7 д, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02548156) на користь Головного Управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (73005, м.Херсон, вул. 28 Армії, буд.6; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 21295057) 3947,00грн збитків та 957,25грн компенсації по сплаті судового збору.

3. Відмовити у стягненні 4720,00 грн. збитків.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення.

Повне рішення складено 18.12.2020.

Суддя К.В. Соловйов