УХВАЛА

16 грудня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/11116/19

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду: Кібенко О. Р. - головуючого, суддів: Баранця О. М., Булгакової І. В., Васьковського О. В., Дроботової Т. Б., Львова Б. Ю., Ткаченко Н. Г., Уркевича В. Ю.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного підприємства "Енергоринок"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11 серпня 2020 року

у справі за позовом Державного підприємства "Енергоринок"

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

про визнання недійсним одностороннього правочину,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 року Державне підприємство "Енергоринок" (далі - ДП "Енергоринок") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (далі - ДП "Енергоатом") про визнання недійсним одностороннього правочину.

Позовні вимоги обґрунтовано надходженням на адресу ДП "Енергоринок" заяви ДП "Енергоатом" про припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог, відповідно до якої станом на 02 серпня 2019 року відповідач має заборгованість перед позивачем у розмірі 27 936 977,23 грн за придбану у червні 2019 року електричну енергію, а ДП "Енергоринок" має заборгованість перед ДП "Енергоатом" за договором за товарну продукцію у сумі 2 501 622 147,48 грн. Внаслідок зазначеного зарахування відповідач вважає припиненими свої зобов`язання у розмірі 27 936 977,23 грн щодо сплати боргу перед позивачем, а заборгованість позивача перед відповідачем складає 2 473 685 170,25 грн.

ДП "Енергоринок" у відповідь на вищезазначену заяву надіслало лист, яким заперечило проти припинення зобов`язання шляхом зарахування однорідних вимог за придбану ДП "Енергоатом" електроенергію, оскільки, на його думку, це порушує законодавство України.

Господарський суд міста Києва рішенням від 24 червня 2020 року позов задовольнив; визнав недійсним з моменту вчинення односторонній правочин про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог, вчинений ДП "Енергоатом" у формі заяви про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог.

Суд першої інстанції виходив з того, що в силу імперативних положень пункту 3 частини третьої статті 202 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) односторонній правочин ДП "Енергоатом" може створювати обов`язки лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з позивачем, а з матеріалів справи не вбачається, судом не встановлено та відповідачем не доведено існування чи настання відповідних випадків, у тому числі щодо наявності згоди позивача на зарахування відповідачем спірної суми грошових коштів. Суд вважав, що заява про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог є односторонньою відмовою відповідача від договору, як наслідок, цей правочин вчинено відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства та умов договору.

Північний апеляційний господарський суд постановою від 11 серпня 2020 року рішення Господарського суду міста Києва від 24 червня 2020 року скасував, в позові відмовив. Суд дійшов висновку, що зарахування ДП "Енергоатом" зустрічних вимог було здійснено у рамках та з дотриманням вимог чинного законодавства України, а висновки суду першої інстанції про те, що припинення зобов`язання між сторонами шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог суперечить вимогам чинного законодавства та умовам договору, є помилковими.

У касаційній скарзі ДП "Енергоринок" просить скасувати оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, оскільки суд апеляційної інстанції не врахував висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 11 червня 2020 року у справі № 910/7804/19, від 10 вересня 2019 року у справі № 910/13267/18, від 02 квітня 2019 року у справі № 918/539/18, від 22 серпня 2018 року у справі № 910/21652/17, від 05 квітня 2018 року у справі № 910/13205/17, від 26 травня 2020 року у справі № 910/7807/19, від 28 травня 2019 року у справі № 910/20107/17, від 19 серпня 2020 року у справі № 911/2560/19.

Також скаржник звертає увагу на те, що заборгованість не є безспірною, адже на момент надсилання відповідачем заяви між сторонами існував спір у Господарському суді міста Києва; 29 липня 2019 року відкрито провадження у справі № 910/9796/19 за позовом ДП "Енергоатом" до ДП "Енергоринок" про стягнення заборгованості у сумі 19 001 360 408,70 грн.

У відзиві на касаційну скаргу ДП "Енергоатом" зазначає про безспірність заборгованості та відсутність законодавчих обмежень для припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог на підставі заяви ДП "Енергоатом" від 08 серпня 2019 року; просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (Краснов Є.В., Мачульський Г.М., Пільков К.М.) ухвалою від 02 листопада 2020 року відкрила касаційне провадження за касаційною скаргою ДП "Енергоринок" і ухвалою від 25 листопада 2020 року передала цю справу на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, з огляду на таке.

Верховний Суд в постанові від 19 серпня 2020 року в іншій справі № 911/2560/19 (колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: Стратієнко Л. В., Кролевець О. А., Ткач І. В.) дійшов висновку, що безспірність вимог, які зараховуються, означає відсутність між сторонами спору щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань, є важливою умовою для зарахування вимог. Наявність заперечень іншої сторони на заяву про зарахування чи відсутність будь-якої із наведених умов виключає проведення зарахування у добровільному порядку. Аналогічний висновок Верховного Суду також міститься у постановах від 11 червня 2020 року у справі № 910/7804/19, від 26 травня 2020 року у справі № 910/7807/19.

Разом з тим у справі, що розглядається, колегія суддів вважає, що у такому випадку нівелюються положення статті 601 ЦК України, оскільки наявність заперечень іншої сторони автоматично виключає можливість проведення зарахування. Наявність заборгованості, яку заявник просить зарахувати як зустрічні вимоги, підлягає встановленню судом під час розгляду заяви про припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог та, в разі встановлення її наявності, заява підлягає задоволенню.

Тому, зважаючи на значну кількість справ з подібними предметами спору та підставами позовів, з метою забезпечення формування єдиної правозастосовчої практики, колегія суддів передала справу № 910/11116/19 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, оскільки вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 911/2560/19, ухваленій у складі колегії суддів з судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів.

Отже, колегія суддів з Судової палати для розгляду земельних відносин та права власності вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати, а саме Судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів.

Відповідно до частини другої статті 302 Господарського процесуального кодексу України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Керуючись статтями 233- 235, 301- 303 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Прийняти касаційну скаргу Державного підприємства "Енергоринок" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11 серпня 2020 року у справі № 910/11116/19 до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

2. Призначити розгляд справи № 910/11116/19 у відкритому судовому засіданні на 22 січня 2021 року о 11:30 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, кім. № 203.

3. Направити учасникам справи копії цієї ухвали до відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді: О. Баранець

І. Булгакова

О. Васьковський

Т. Дроботова

Б. Львов

Н. Ткаченко

В. Уркевич