ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2020 р. Справа № 907/656/20

Західний апеляційний господарський суд, в складі колегії:

Головуючого (судді-доповідача) Якімець Г.Г.,

Суддів: Бойко С.М., Бонк Т.Б.,

за участю секретаря судового засідання Кришталь М.Б.,

та представників сторін:

від позивача - не з`явився

від відповідача-1 (скаржника) - Ільтьо І.І.

від відповідача-2 (скаржника) - не з`явився

розглянувши апеляційні скарги:

- Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.», вих.№365 від 06 жовтня 2020 року

- Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, вих.№463/01-09 від 06 жовтня 2020 року

на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року (підписана 29.09.2020), суддя Пригара Л.І.

про забезпечення позову до його пред`явлення

у справі №907/656/20

за позовом Приватного підприємства «Спецбуд-захід», м. Львів

до відповідача-1 Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, м. Мукачево

до відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.», м. Мукачево

про визнання недійсним рішення та, укладеного на його виконання, договору підряду

в с т а н о в и в :

21 вересня 2020 року Приватне підприємство «Спецбуд-захід» звернулося до Господарського суду Закарпатської області з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просило суд вжити заходи забезпечення господарського позову шляхом заборони Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору підряду на виконання робіт в капітальному будівництві №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами закупівлі робіт з «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с).

У заяві ПП «Спецбуд-захід» зазначає, що має намір звернутися до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» про: - визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, оформленого протоколом №105 від 22 липня 2020 року; - визнання недійсним договору підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 заяву ПП «Спецбуд-захід» про забезпечення позову до його пред`явлення задоволено. Судом вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору підряду на виконання робіт в капітальному будівництві №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами закупівлі робіт з «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с).

Ухвала суду мотивована тим, що у разі фактичного виконання сторонами зобов`язань за договором підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року, що буде оскаржуватись у майбутньому позові, рішення суду, у разі задоволення такого позову, не матиме правового сенсу, оскільки у такому випадку у Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради вже не буде необхідності в послугах заявника; таким чином, не буде можливості відновити правовий стан, який існував до імовірного порушення прав заявника. Суд в ухвалі зазначає, що відхилення заяви ПП «Спецбуд-захід» про забезпечення позову до його подання та подальше виконання сторонами договору №45/2020 від 01 вересня 2020 року взятих на себе договірних зобов`язань, у разі задоволення позовних вимог, з якими позивач має намір звернутися до суду, призведе до порушення прав позивача та унеможливить їх відновлення в повному обсязі в майбутньому. Також суд зазначив, що заходи забезпечення позову, про які просить заявник, є адекватними по відношенню до позовних вимог, на забезпечення яких він вживається, та не матимуть наслідком повне припинення господарської діяльності Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та ТзОВ «П.К. Плюс М.». Відтак, суд дійшов висновку про обґрунтованість поданої Приватним підприємством «Спецбуд-захід» заяви про забезпечення позову та наявність підстав для її задоволення. Щодо заборони, передбаченої ч.12 ст.137 ГПК України, суд зазначив, що така заборона не може бути застосована до вимог поданої у даній справі заяви про вжиття заходів забезпечення позову до його подання, оскільки така заборона прямо передбачає невтручання у проведення аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, тобто, забороняє вчиняти заходи забезпечення позову, які будуть мати наслідком припинення або відкладення або зупинення проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур; натомість, подана заявником заява про вжиття заходів забезпечення позову стосується заборони виконання умов договору, який укладений вже за результатами проведених відкритих торгів.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» та Відділ капітального будівництва Мукачівської міської ради звернулись до Західного апеляційного господарського суду з апеляційними скаргами, в яких просять скасувати ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 та прийняти нове рішення, яким відмовити ПП «Спецбуд-захід» у задоволенні заяви про забезпечення позову до його пред`явлення.

Скаржники в своїх апеляційних скаргах зокрема зазначають, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги положення ч.12 ст.137 ГПК України щодо не допущення вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру. На думку скаржників судом першої інстанції при забезпеченні позову порушено вказану норму процесуального законодавства, оскільки процедура публічної закупівлі завершується на стадії звіту про виконання договору про закупівлю, а не обмежується лише проведенням конкурсу, аукціону, як помилково вважає суд. Поряд з тим, апелянти наголошують, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 вересня 2020 року у справі №640/22469/20 Приватному підприємству «Спецбуд-захід» відмовлено у задоволенні аналогічної заяви про забезпечення позову до його подання, що не було враховано судом при винесенні оскаржуваної ухвали. Також скаржники наголошують, що місцевим господарським судом не було враховано умов укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» та Відділом капітального будівництва Мукачівської міської ради договору підряду щодо строків виконання робіт та штрафних санкцій за їх порушення. На думку скаржників суд врахував інтереси лише заявника та не врахував співмірність вимог заяви про забезпечення позову позовним вимогам та обставинам справи.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 23 жовтня 2020 року відкрито апеляційне провадження у справі №907/656/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року; позивачу та відповідачу-1 надано строк (15 днів з дня вручення ухвали) на подання суду відзивів на апеляційну скаргу.

Поряд з тим, ухвалою суду від 23 жовтня 2020 року відкрито апеляційне провадження у справі №907/656/20 за апеляційною скаргою Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року; позивачу та відповідачу-2 надано строк (15 днів з дня вручення ухвали) на подання суду відзивів на апеляційну скаргу.

Ухвалою суду від 18 листопада 2020 року апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» та Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 призначено до спільного розгляду в судовому засіданні на 30 листопада 2020 року.

23 листопада 2020 року від заявника до суду надійшли клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи та поновлення процесуальних строків, в яких останній просить суд відкласти розгляд апеляційних скарг на іншу дату, у зв`язку з неможливістю забезпечити явку представника в судове засідання, з огляду на участь останнього у розгляді кримінальної справи №361/7696/20 у Броварському міськрайонному суді Київської області, а також просить наступне судове засідання проводити в режимі відеоконференції з Господарським судом міста Києва. Крім цього, просить суд поновити строк на подання відзиву на апеляційні скарги, оскільки підприємство заявника фактично знаходиться у м. Львові, а представник заявника - у м. Києві.

Розглянувши клопотання скаржника про відкладення розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про його відхилення, з огляду на наступне:

Відповідно до ч.1 ст.216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Частиною 11 ст.270 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Клопотання заявника про відкладення розгляду справи мотивоване тим, що його представник бере участь у розгляді кримінальної справи №361/7696/20 у Броварському міськрайонному суді Київської області, що унеможливлює явку останнього до Західного апеляційного господарського суду а також участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, однак, заявником не подано будь-яких доказів у підтвердження наведених вище обставин. Поряд з цим, заявник не позбавлений права на представлення його інтересів у Західному апеляційному господарському суді іншим представником чи в порядку самопредставництва. Одночасно, суд наголошує. Що явка представників учасників справи обов`язковою не визнавалась.

Колегія суддів також звертає увагу, що строк розгляду апеляційних скарг, визначений ч.2 ст.273 ГПК України, закінчився 23 листопада 2020 року.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 року у справі «Фрідлендер проти Франції», рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Згідно з п.1 ч.3 ст.202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч.12 ст.270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи все наведене вище, колегія суддів вирішила відмовити у задоволенні клопотання заявника про відкладення розгляду справи.

Крім цього, у поданому заявником клопотанні останній просить суд поновити строк на подання відзиву на апеляційні скарги.

Частиною 8 ст.165 ГПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвалами суду від 23 жовтня 2020 року Приватному підприємству «Спецбуд-захід» надано строк (15 днів з дня вручення ухвали) на подання суду відзиву на апеляційні скарги.

Ухвали суду від 23 жовтня 2020 року надіслано на електронну адресу заявника - , зазначену ним у заявці про отримання процесуальних документів в електронному вигляді (арк. матеріалів оскарження ухвали 78), - 27 жовтня 2020 року, що підтверджується списками розсилки поштової кореспонденції, відтак, визначений судом строк на подання відзиву на апеляційні скарги закінчився - 11 листопада 2020 року.

Згідно з ч.1 ст.119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, згідно з ч.4 ст.119 ГПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Всупереч наведеному ПП «Спецбуд-захід» разом з клопотанням про поновлення строку на подання відзиву, не подало суду відзив на апеляційні скарги.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу, що наведені заявником у клопотанні обставини не є поважними, оскільки ухвали суду від 23 жовтня 2020 року надіслано на електронну адресу заявника ще 27 жовтня 2020 року, відтак, у останнього було достатньо часу для підготовки та подання суду відзиву на апеляційні скарги.

У зв`язку з наведеним, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання ПП «Спецбуд-захід» про поновлення строку на подання відзиву на апеляційні скарги.

26 листопада 2020 року від ТзОВ «П.К. Плюс М.» до суду надійшло клопотання про розгляд апеляційних скарг без участі його представника. Поряд з тим, останнє просило задоволити його апеляційну скаргу.

Представник Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив суд такі задоволити: скасувати ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 та прийняти нове рішення, яким відмовити ПП «Спецбуд-захід» у задоволенні заяви про забезпечення позову до його пред`явлення.

Представники Приватного підприємства «Спецбуд-захід» та Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» в судове засідання не з`явились.

Оскільки явка представників ПП «Спецбуд-захід» та ТзОВ «П.К. Плюс М.» в судове засідання не визнавалась обов`язковою, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційні скарги за їхньої відсутності.

Західний апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення представника відповідача-1, розглянувши доводи апеляційних скарг та дослідивши наявні докази у справі, вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ч.1 ст.136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч.2 ст.136 ГПК України).

Заходи забезпечення позову передбачено у ст.137 ГПК України. Так, позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч.4 ст.137 ГПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Частиною 11 ст.137 ГПК України визначено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру (ч.12 ст.137 ГПК України).

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення господарського суду, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст.74 та ч.1 ст.73 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Так, ПП «Спецбуд-захід» звернулося до Господарського суду Закарпатської області з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просило суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору підряду на виконання робіт в капітальному будівництві №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами закупівлі робіт з «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с).

У заяві ПП «Спецбуд-захід» зазначило, що має намір звернутися до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» про: - визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, оформленого протоколом №105 від 22 липня 2020 року; - визнання недійсним договору підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року.

Намір ПП «Спецбуд-захід» звернутись до суду з вказаним позовом обумовлений такими обставинами:

20 липня 2020 року Відділом капітального будівництва Мукачівської міської ради на веб-порталі Уповноваженого органу в мережі Інтернет https://prozorro.gov.ua опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів (номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2020-07-02-001546-с, ID 690d14a93ce843b4b8f6513beceef1e4), предметом яких є «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування».

На думку заявника тендер проведено з грубими порушеннями спеціального законодавства, зокрема, ЗУ «Про публічні закупівлі» та умов тендерної документації.

До участі у процедурі закупівлі подано три тендерних пропозиції: Товариства з обмеженою відповідальністю «МФ Укртехнобез», Приватного підприємства «Спецбуд-захід» та Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.».

За рішенням тендерного комітету Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, оформленого Протоколом засідання тендерного комітету №105 від 22 липня 2020 року, за результатами аукціону переможцем відкритих торгів щодо закупівлі робіт «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с) із найбільш економічно вигідною тендерною пропозицією визначено ТзОВ «П.К. Плюс М.».

Відповідно до Протоколу розгляду тендерних пропозицій від 20 липня 2020 року №UA-2020-07-02-001546-с та Протоколу засідання тендерного комітету №105 від 22 липня 2020 року визнано тендерну пропозицію ТзОВ «П.К. Плюс М.» такою, що відповідає умовам Тендерної документації на закупівлю робіт; визначено ТзОВ «П.К. Плюс М.» переможцем процедури закупівлі; прийнято рішення про намір укласти договір із переможцем процедури закупівлі та 01 вересня 2020 року укладено договір підряду №45/2020.

На думку заявника замовником під час проведення процедури торгів та прийняття рішення, оформленого протоколом №105 від 22 липня 2020 року, грубо порушено принципи здійснення публічних закупівель та недискримінації учасників, передбачені ст.5 ЗУ «Про публічні закупівлі», зокрема, принцип об`єктивної та неупередженої оцінки тендерної пропозиції та принцип здорової конкуренції учасників, з огляду на що такі рішення, на думку заявника, є незаконними по відношенню до інших учасників, порушують права та законні інтереси позивача та норми спеціального законодавства, що регулюють спірні правовідносини, а також завдають значної шкоди громаді, оскільки прийняті всупереч її інтересам.

Взявши до уваги доводи заявника, місцевий господарський суд дійшов висновку про задоволення заяви та забезпечення позову до його пред`явлення, шляхом, зазначеним заявником у заяві, однак, колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне:

Як зазначав заявник останній мав намір звернутися до господарського суду з позовом до Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, оформленого протоколом №105 від 22 липня 2020 року, а також визнання недійсним договору підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року. Тобто позивач мав намір звернутися до суду з позовом немайнового характеру.

Отже, зважаючи на зазначене, судове рішення у разі задоволення таких вимог не вимагатиме примусового виконання, в цьому випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду. (Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Забезпечуючи позов до його пред`явлення місцевим господарським судом не враховано співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник мав намір звернутися до суду.

Так, адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Заборонивши Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору підряду на виконання робіт в капітальному будівництві №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами закупівлі робіт з «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с), місцевим господарським судом, не враховано тих негативних наслідків, що можуть настати для майбутніх відповідачів у справі, внаслідок вжитих судом заходів, що свідчить про недотримання судом принципу співмірності та адекватності при вжитті спірних заходів.

Накладена судом заборона Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчинення вказаних дій свідчить про неадекватність заходу забезпечення позову.

Слід зазначити, що ні заявником у заяві про вжиття заходів забезпечення позову, ні судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, не наведено фактичних обставин, які б свідчили про реальну ймовірність ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту порушених прав позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду, та у разі задоволення майбутнього позову. Висновок суду першої інстанції про те, що невжиття заявлених заходів забезпечення позову у цій справі унеможливить виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог та може призвести до порушення прав та законних інтересів заявника, відновлення яких у разі задоволення позову буде неможливим, є безпідставними за відсутності висновків про ознаки протиправності дій відповідачів щодо проведення процедури закупівлі, а тому ґрунтуються виключно на припущеннях, що не підтверджені будь-якими належними та достатніми доказами.

Отже, при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд першої інстанції не дотримався принципу збалансованості інтересів усіх учасників справи, не надавши оцінку співмірності наслідків, які можуть настати через вжиття заходів забезпечення позову, із наслідками невжиття таких заходів.

З огляду на викладене, вжиті судом заходи забезпечення позову не відповідають вимогам щодо розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів учасників, доведеності реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів заявника у разі невжиття заявлених заходів, отже висновки про наявність обґрунтованих підстав для вжиття таких заходів передчасні.

Поряд з тим, судом встановлено, що відповідно до п.2.1 договору підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами відкритих торгів, підрядник розпочне виконання робіт протягом 10 днів з дня підписання договору та закінчує до 30 вересня 2020 року. Згідно з п.18.1 Договору підряду останній набуває чинності з моменту його підписання і діє до 31 грудня 2020 року.

Місцевий господарський суд, оцінюючи необхідність забезпечення позову для захисту ймовірно порушених інтересів та прав позивача та співмірність наслідків вжиття/невжиття заходів забезпечення, у контексті спірних правовідносин (визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, оформленого протоколом №105 від 22 липня 2020 року; визнання недійсним договору підряду №45/2020 від 01 вересня 2020 року), не врахував ступінь і вірогідність доведеності позивачем зв`язку змісту порушеного права та інтересу зі способом та наслідками забезпечення позову, оскільки ймовірне задоволення позовних вимог не призведе до автоматичного та безумовного визнання позивача переможцем торгів чи визнання за ним права на здійснення робіт «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с).

Разом з тим, колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції про те, що заборона, передбачена ч.12 ст.137 ГПК України, прямо передбачає невтручання у проведення аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, та не може бути застосована до виконання умов договору, який укладений вже за результатами проведених відкритих торгів.

Так, частиною 12 ст.137 ГПК Україна передбачено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Відповідно до п.25 ч.1 ст.1 ЗУ «Про публічні закупівлі» публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з п.12 ч.1 ст.10 ЗУ «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю або його виконання сторонами, або його розірвання.

Колегія суддів погоджується з твердженнями скаржників про те, що процедура публічної закупівлі не обмежується самим лише проведенням конкурсу, аукціону, а завершується на стадії звіту про виконання договору про закупівлю.

При цьому, як встановлено судом вище, заявником не наведено достатньо обґрунтованих підстав для вжиття судом заходів до забезпечення позову до його пред`явлення, у зв`язку з чим, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про забезпечення позову, шляхом заборони Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради та Товариству з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору підряду на виконання робіт в капітальному будівництві №45/2020 від 01 вересня 2020 року, укладеного за результатами закупівлі робіт з «Реконструкція існуючих приміщень адмінбудівлі під ЦНАП по площі Духновича, 2 в м. Мукачево. Коригування» (номер закупівлі UA-2020-07-02-001546-с).

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» зазначено що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Беручи до уваги все наведене вище, зважаючи на те, що запропоновані позивачем заходи забезпечення позову порушують принципи адекватності та співмірності таких заходів, зважаючи при цьому на заборону, передбачену ч.12 ст.137 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні заяви Приватного підприємства «Спецбуд-захід» про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про забезпечення позову (п.3).

Згідно з ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Статтею 275 ГПК України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

При цьому, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, порушення норм процесуального права (ч.1 ст.277 ГПК України).

Враховуючи наведене вище, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» та Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради, скасування ухвали Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 та відмову у задоволенні заяви Приватного підприємства «Спецбуд-захід» про забезпечення позову до його пред`явлення.

У зв`язку з наведеним, з заявника на користь скаржників слід стягнути по 2 102 грн. - у відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.236, 255, 270, 271, 275, 277, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

постановив:

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» та Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради задоволити.

Ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 25 вересня 2020 року у справі №907/656/20 скасувати.

У задоволенні заяви Приватного підприємства «Спецбуд-захід» про забезпечення позову від 21 вересня 2020 року - відмовити.

Стягнути з Приватного підприємства «Спецбуд-захід» (79069, м. Львів, вул. Шевченка, 317; код ЄДРПОУ - 40390404) на користь Відділу капітального будівництва Мукачівської міської ради (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, Площа Духновича Олександра, 2; код ЄДРПОУ - 05517771) 2 102 грн. - у відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Стягнути з Приватного підприємства «Спецбуд-захід» (79069, м. Львів, вул. Шевченка, 317; код ЄДРПОУ - 40390404) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «П.К. Плюс М.» (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Штефана Августина, 49 Б; код ЄДРПОУ - 41305990) 2 102 грн. - у відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

На виконання постанови місцевому господарському суду видати накази.

Матеріали оскарження ухвали повернути до Господарського суду Закарпатської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у відповідності до вимог ст.ст.286-291 ГПК України.

Повну постанову складено 07 грудня 2020 року

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.

Суддя Бойко С.М.

Суддя Бонк Т.Б.