ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 грудня 2020 року Справа № 923/1295/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М. Б., розглянувши справу

за позовом: ОСОБА_1 , м.Херсон

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Алтанал-Агро", Каховського району Херсонської області

про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 , м.Херсон звернулась до Господарського суду Херсонської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алтанал-Агро", с.Чорноморівка Каховського району Херсонської області, відповідно до якого просить:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення загальних зборів ТОВ "Алтанал-Агро" №1/04 від 23.04.2020р.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення загальних зборів ТОВ "Алтанал-Агро" №17/09/20 від 17.09.2020р.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ №1-к від 24.04.2020р. ТОВ "Алтанал-Агро".

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді директора ТОВ "Алтанал-Агро".

5. Стягнути з ТОВ "Алтанал-Агро" на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.04.2020р. по 01.12.2020р. в сумі 105000,00 грн.

6. Зобов`язати ТОВ "Алтанал-Агро" провести розрахунок і виплатити заробітну плату за квітень 2020р.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В даному випадку позивачем не наведено обґрунтованого розрахунку середнього заробітку в сумі 105000,00 грн., що заявлений до стягнення.

За приписами п.п.4, 5 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так позивач оскаржує рішення загальних зборів учасників ТОВ "Алтанал-Агро", оформлені протоколами (п.п.1, 2 прохальної частини позову), тобто рішення уповноваженого органу управління, пов`язане з діяльністю товариства і управлінням ним. Розгляд такої вимоги вимагає оцінювання законності дій зазначеного органу, зокрема, їх відповідності вимогам цивільного, а не трудового законодавства.

Разом з тим, позовна заява обґрунтована виключно нормами Кодексу Законів про працю України. В позовній заяві не наведено жодних обставин та не надано доказів щодо невідповідності оскаржуваних рішень загальних зборів учасників товариства приписам цивільного законодавства.

Також, позивачем не обґрунтовано вимоги в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді директора, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання відповідача провести розрахунок і виплатити заробітну плату за квітень 2020 року.

Крім того, як зазначено в пунктах 15-16.1 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020р. (справа №205/4196/18), 1 червня 2014 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів" від 13 травня 2014 року, відповідно до підпункту 1 пункту 1 якого частину першу статті 41 КЗпП України доповнено пунктом 5 такого змісту "5) припинення повноважень посадових осіб". Згідно з пояснювальною запискою до проекту вказаного Закону передбачення такої підстави розірвання трудового договору забезпечить "можливість розірвання трудового договору без наведення підстав при припиненні повноважень посадових осіб", а в якості компенсації для захисту інтересів останніх - мінімальний розмір вихідної допомоги у розмірі середньої заробітної плати за шість місяців.

З огляду на вказане під час розгляду спору щодо розірвання трудового договору (контракту) за пунктом 5 статті 41 КЗпП України матиме значення не наявність підстав для припинення повноважень (звільнення) посадової особи, а дотримання органом управління (загальними зборами, наглядовою радою) передбаченої цивільним законодавством й установчими документами юридичної особи процедури ухвалення рішення про таке припинення. Тому Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що для визначення юрисдикції суду для розгляду ініційованого звільненим з посади керівником юридичної особи (її виконавчого органу) спору з цією юридичною особою, її власником (органом, уповноваженим здійснювати від імені власника управління такою особою) про законність звільнення цього керівника (припинення його повноважень або усунення від посади), слід враховувати таке :

За правилами цивільного судочинства треба розглядати спори, в яких позивач оскаржує законність розірвання з ним трудового договору з підстав, передбачених КЗпП України, крім такого розірвання за пунктом 5 частини першої статті 41 КЗпП України (припинення повноважень за частиною третьою статті 99 ЦК України).

Означена позиція також наведена в постанові Херсонського апеляційного суду від 18.11.2020р. у справі №658/1653/20 (провадження №22-ц/819/1482/20).

Разом з тим, в даному випадку позивач, в тому числі, оскаржує законність розірвання з нею трудового договору на підставі пункту 1 ч.1 ст.41 КЗпП України (рішення учасників ТОВ "Алтанал-Агро" від 23.04.2020р. №1/04, наказ №1-к від 24.04.2020р.), що протирічить наведеній вище позиції. У зв`язку з чим позивачу слід визначитись з позовними вимогами з урахуванням наведеної вище позиції Великої Палати Верховного Суду.

Згідно п.8 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В даному випадку позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п.9 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Такого розрахунку позовна заява не містить.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно із ч.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Пунктом 19 Правил надання послуг поштового зв`язку визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Отже, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Однак, в порушення наведених вимог, позивач надав лише опис вкладення у цінний лист, але останній не містить обов`язкового штрихкодового ідентифікатора, який би надав можливість визначити номер поштового відправлення.

У зв`язку з наведеним, для усунення вказаного недоліку позовної заяви позивач також має надати оригінали фіскального чеку та накладної як належні докази направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками.

За приписами п.2 ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві позивачем, з посиланням на положення п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", зазначено про звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір"..

Частиною першою ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру визначена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та за подання позовної заяви немайнового характеру визначена ставка судового збору у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений Законом України "Про державний бюджет України на 2020 рік" і згідно зі ст.7 цього Закону становить 2102,00 грн.

Згідно п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, в даному випадку позивачем, крім інших, заявлено дві вимоги, що витікають з корпоративних а не трудових відносин, а саме - про визнання протиправними та скасування рішень загальних зборів №1/04 від 23.04.2020р. та №17/09/20 від 17.09.2020р.

Отже, позивачем має бути сплачено судовий збір за дві означені немайнові вимоги в сумі 4204,00 грн. (2102,00 х 2).

За наведеного суд констатує, що позивачем не подано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Згідно ч.ч.2, 4 ст.164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів); до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

В даному випадку позивачем не подано до суду копії оскаржуваного рішення загальних зборів ТОВ "Алтанал-Агро" від 17.09.2020р. №17/09/20, а в доданих до заяви текстах судових рішень у справі №658/1653/20 не ідентифікуються фізичні особи - учасники провадження.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232-234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані в ухвалі недоліки шляхом подання відповідних доказів.

Копію заяви про усунення недоліків позовної заяви і додані до неї документи направити відповідачу, докази направлення подати до суду (опис вкладення у цінний лист, фіскальний чек, накладну).

3. Роз`яснити заявнику, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набрала законної сили 11.12.2020р., оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Сулімовська