ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

08 грудня 2020 року Черкаси справа № 925/1063/20

Господарський суд Черкаської області у складі судді Кучеренко О.І., розглянувши заяву про відвід судді у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 3» до Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» про витребування технічної документації,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 3» звернулося із позовом у Господарський суд Черкаської області, у якому просить суд зобов`язати Приватне підприємство «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» протягом 5 робочих днів з моменту набрання рішенням законної сили, передати за актом приймання-передачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 3» технічну документацію на ліфти, а саме:

- оригінальні примірники 11 (одинадцяти) технічних паспортів на 11 ліфтів та іншої технічної документації на відповідні ліфти, що знаходяться у багатоквартирному будинку за адресою: м. Черкаси, вул. Героїв Дніпра, 69;

- оригінальні примірники 2 (двох) технічних паспортів на 2 ліфти та іншої технічної документації на відповідні ліфти, що знаходяться у багатоквартирному будинку за адресою: м. Черкаси, вул. Гетьмана Сагайдачного, 241, а також просить відшкодувати за рахунок відповідача витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 25.08.2020 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху надати суду докази сплати судового збору у сумі 2102,00 грн до Державного бюджету України або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

04.09.2020 позивач виконав вимоги ухвали суду від 25.08.2020, надавши докази сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 03.09.2020 №257.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.09.2020 відкрито провадження у справі, справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Встановлено відповідачу строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду відзиву на позовну заяву та усіх письмових та електронних доказів, що підтверджують заперечення проти позову.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 13.10.2020 задоволено клопотання відповідача та відкладено підготовче засідання у справі.

Протокольною ухвалою від 05.11.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті.

07.12.2020 директор Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» Сорокалєт П.І. надіслав до суду заяву №1/1020 від 04.12.2020 про відвід судді Кучеренко О.І. від розгляду справи №925/1063/20.

Заява мотивована тим, що незважаючи на наявність клопотань відповідача з проханням відкласти підготовче засідання на іншу дату та визнати поважними причини неявки відповідача в судове засідання (в одних працівників лабораторно підтверджено наявність коронавірусної інфекції COVID-19, інші працівники, що могли б забезпечити на визначену дату розгляду справи представництво інтересів підприємства протягом останніх 2-5 діб мали тісний контакт з особами у яких підтверджено наявність коронавірусної інфекції COVID-19 і на даний час проявились симптоми захворювання), суддя Кучеренко О.І. закрила підготовче провадження у справі та призначила справу до розгляду по суті на 14:30 08.12.2020.

Заявник зазначає, що оскільки в підготовчому засіданні суддя повинен вирішити заяви і клопотання учасників справи, відповідача було позбавлено процесуальної можливості подати до суду відзив на позовну заяву, клопотання про поновлення строків на подання відзиву на позовну заяву та інші заяви, що мають суттєве значення для вирішення даної справи по суті.

Заявник вважає, що неодноразові ігнорування суддею заявлених відповідачем клопотань у справі, проведення підготовчого засідання у справі без присутності уповноваженої особи відповідача і тим самим позбавлення відповідача можливості подати до суду заяви та клопотання, що мають суттєве значення для вирішення даної справи по суті, можуть свідчити, що суддя Кучеренко О.І. побічно заінтересована у результаті розгляду справи. Ігнорування заявлених клопотань у справі №925/1063/20 викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності суді Кучеренко О.І.

Розглянувши заяву Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» про відвід судді Кучеренко О.І., суд зазначає:

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді у господарському процесі як правова категорія - це висловлена у письмовій формі недовіра судді господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову у національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення у справах «Морель проти Франції», пункти 45-50; «Пескадор Валеро проти Іспанії», пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення у справі «Лука проти Румунії», пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення у справах «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 44; «Пабла Кю проти Фінляндії», пункт 30; «Мікалефф проти Мальти», пункт 96).

За приписами статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Законодавець у статях 35-36 Господарського процесуального кодексу України визначив підстави відводу (самовідводу) судді:

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У статті 36 Господарського процесуального кодексу України визначено недопустимість повторної участі судді у розгляді справи.

Згідно з частиною 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як вбачається з поданої директором Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» Сорокалєт П.І. заяви про відвід, заявником не наведено та не обґрунтовано наявності підстав, визначених частинами першою, другою та третьою статті 35, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України.

Суд зазначає, що ухвалою Господарського суду Черкаської області від 13.10.2020 суд задовольнив клопотання відповідача та відкладав підготовче засідання у справі. Протокольною ухвалою від 05.11.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті. Окрім того заявником не надано доказів упередженості судді Кучеренко О.І., а відсутність таких доказів унеможливлює висновок про те, що такі побоювання є об`єктивно обґрунтованими, а не власними суб`єктивними припущеннями заявника. Отже, викладені у заяві про відвід обставини за своєю суттю є незгодою заявника з процесуальним рішенням судді Кучеренко О.І. у справі, що в силу частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України на може бути підставою для відводу.

Щодо неможливості явки представника у судове засідання та поважності пропуску відповідачем строку на подання відзиву, то суд зазначає, що за змістом абзацу 1 пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України у редакції, чинній до 17.07.2020, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 288 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

За приписами пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, установлених цим Законом.

Доводи заявника щодо неможливості надати відзив на позовну заяву чи направити повноважного представника у судове засідання, зокрема, у зв`язку з карантинними обмеженнями з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) не можуть бути розцінені судом, як поважні чи непереборні обставини для повторного відкладення підготовчого провадження у справі, оскільки заявник не надав жодних фактичних доказів на підтвердження наведених підстав неможливості (наявності особливих та непереборних обставин) вчинення процесуальних дій в межах процесуального строку.

Крім того, 02.04.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-IX, яким статтю 197 Господарського процесуального кодексу України після частини третьої доповнено новою частиною (частиною четвертою). Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

З обґрунтувань заявника взагалі не вбачається, що причини неможливості реалізувати свої процесуальні права є такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантинними обмеженнями (крім власне декларативних посилань скаржника на відповідні положення законодавства). Більше того, як органи державної влади, так і суб`єкти господарювання та громадяни поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним господарюючим суб`єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 39 Господарського процесуального кодексу України, суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та відсутність підстав для задоволення заяви директора Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» Сорокалєт П.І. від 04.12.2020 №1/1020 про відвід судді Кучеренко О.І. від розгляду справи №925/1063/20.

На підставі викладеного, керуючись статтями 35-39, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви директором Приватного підприємства «Спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство «Черкасиліфт» Сорокалєт П.І. від 04.12.2020 №1/1020 про відвід судді Кучеренко О.І. від розгляду справи №925/1063/20.

Ухвала набирає чинності з моменту проголошення та не може бути оскаржена окремо від рішення.

Суддя О.І.Кучеренко