ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

08.12.2020р. № 905/604/20

Суддя господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши матеріали
позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», м.Київ,
до відповідача: ОСОБА_1 , м.Дружківка Донецької обл.,
про стягнення 238 636,36грн,
Розпорядженням керівника апарату господарського суду Донецької області №02-01/221 від 07.09.2020, у зв`язку з перебуванням судді Кротінової О.В. на лікарняному з 04.09.2020 по 07.01.2021, призначено повторний автоматичний розподіл справи.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2020 головуючим суддею по даній справі призначено суддю Макарову Ю.В.
Ухвалою від 06.10.2020 керуючись ч.11 ст.176 ГПК України суд, встановивши після відкриття провадження у справі, що позов подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, залишив без руху вищевказану позовну заяву.
В ухвалі встановлено усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до канцелярії суду:
- оригіналів або належним чином засвідчених копій доданих до позовної заяви документів;
- детального обґрунтованого розрахунку позовних вимог з визначенням періодів початку та закінчення нарахування заявлених до стягнення: пені; процентів за користування кредитом із зазначенням застосованої процентної ставки; комісії за користування кредитом з зазначенням застосованої процентної ставки;
Судом встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять робочих днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху; повідомлено позивача, що заява про усунення недоліків повинна надійти до суду не пізніше шостого дня з наступного дня після закінчення строку на усунення недоліків.
Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у справі регламентовано відповідним процесуальним законом - Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), відповідно до частини п`ятої статті 174 якого суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, зокрема, якщо до поставновлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.
Відповідно до частин 1, 2 статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.
Відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 Розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Тобто, починаючи з січня 2019 року тільки адвокат має право здійснювати представництво інтересів у судах усіх інстанцій.
В частині 1 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник, а за частиною 2 вказаної норми - при розгляді справ у малозначних спорах представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.
Отже, з викладених правових положень слідує, що представником сторони у судовому процесі, у тому числі з правом підпису поданих до суду заяв, може бути будь-яка особа, але лише при розгляді малозначних справ. Натомість при розгляді інших справ належним представником є адвокат або законний представник.
Відповідно до ч.1 ст.247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Ухвалою суду від 22.06.2020 прийнято позовну заяву б/н від 14.04.2020 до розгляду та відкрито провадження у справі №905/604/20, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Таким чином справа 905/604/20 не є малозначною у розумінні приписів процесуального законодавства.
Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.
Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України.
Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).
Судом встановлено, що вищевказана заява від імені Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» підписана представником Чепіга Дмитром Олексійовичем. На підтвердження повноважень вказаної особи до заяви була додана лише довіреність №3083-К-Н-О від 11.08.2020.
Доказів того, що поіменована особа наділена повноваженнями на самопредставництво у розумінні частини 3 статті 56 ГПК України матеріали справи не містять. Виключно довіреність, за відсутності інших передбачених частиною 4 ст. 56 ГПК України доказів, не є доказом, що відповідна особа уповноважена діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва.
Суд також звертає увагу, що з метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр) (частина перша статті 7 Закону №755-IV).
Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (частина третя статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).
Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 вказаного Закону, яка, зокрема, визначає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.
Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.
Водночас, згідно з пунктом 4 статті 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Відомості Єдиного реєстру адвокатів України не містять інформацію щодо наявності статусу адвоката у Чепіга Д.О.
Зокрема, суд відзначає, що пункт 3 частини п`ятої статті 174 ГПК України передбачає таку підставу повернення позовної заяви як у разі надходження від позивача відповідної заяви до постановлення ухвали про відкриття провадження. У даному ж випадку суд залишив позовну заяву без руху після відкриття провадження у справі на підставі частини 11 ст. 176 ГПК України.
Як свідчать матеріали справи, ухвала суду від 06.10.2020 про залишення позовної заяви без руху була вручена представнику позивача 15.10.2020, що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Таким чином, встановлений судом строк для усунення недоліків позову сплив 28.10.2020.
Станом на час винесення даної ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.
Відповідно до ч.4 статті 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Відповідно до ч.6 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
За таких обставин, оскільки позивач не усунув належним чином вказані в ухвалі суду від 06.10.2020 недоліки, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви та доданих до неї документів Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк».
Згідно ч.8 ст.174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі повернення заяви або скарги.
Враховуючи вищенаведені висновки суду щодо повноважень представника Чепіга Д.О., у суду станом на час винесення даної ухвали відсутні передбачені чинним законодавством України підстави для повернення судового збору, що не перешкоджає позивачу через належного представника звернутись з таким клопотанням після повернення позовної заяви.
Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
1. Повернути позовну заяву №б/н від 27.02.2020 Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», м.Київ, до ОСОБА_1 , м.Дружківка Донецької обл., про стягнення 238 636,36грн, та додані до неї документи позивачу.
2. Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
3. У зв`язку з перебуванням судді у відпустці та на лікарняному, ухвалу складено та підписано 08.12.2020.
4. Відповідно до ст.235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 08.12.2020.
5. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (підпункт 17.5 Перехідних положень ГПК України) шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали відповідно до ст.256 ГПК України.
Суддя Ю.В. Макарова