УХВАЛА

м. Київ

09.12.2020Справа № 910/13101/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участю секретаря судового засідання Ваховської К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група"

до Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Міністерство оборони України

про зобов`язання вчинити дії

за участі представників згідно з протоколом судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Військова прокуратура Чернігівського гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України в особі Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" про стягнення 3 898 715,08 грн.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором підряду № 230 від 25.05.2018 на виконання робіт із будівництва будівлі казарми поліпшеного планування (житлового комплексу) №3, м. Новоград-Волинський, Житомирська обл., військове містечко № 2 (шифр 2018-5), а саме не здійснення будівельних робіт у строки, визначені першим та другим етапом договору, що стало наслідком звернення прокуратури з позовом до суду про стягнення з відповідача попередньої оплати у розмірі 3 716 470,52 грн. та штрафних санкцій у розмірі 182 244,56 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 04.10.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 31.10.18.

31.10.2018 до Господарського суду м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначається, що на підставі п. 10.1. спірного Договору, строк дії договору становить з 25.05.2018 по 30.12.2018 та до повного виконання сторонами зобов`язання. Відповідач за первісним позовом вважає, що виконання робіт у строки було неможливим з причин, що не залежали від підрядника та були пов`язані з неналежним виконанням зобов`язань замовником.

31.10.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" звернулось до Господарського суду міста Києва із зустрічною позовною заявою до Міністерства оборони України в особі Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування зустрічної позовної заяви, ТОВ "Перша будівельно-монтажна група" вважає, що враховуючи норми ч. 4 ст. 612 Цивільного Кодексу України, прострочення виконання зобов`язання підрядником не настало, оскільки підрядні роботи за договором не могли бути виконані внаслідок прострочення кредитора щодо передачі будівельного майданчика, прострочення кредитора щодо передачі проектно-кошторисної документації, непридатність будівельного майданчика для проведення підрядних робіт, необхідність проведення додаткових робіт, недоліків до проектно-кошторисної документації, без усунення яких не було можливим належне виконання зобов`язань підрядником, необхідність погодження та внесення змін щодо використання матеріалів, несприятливі погодні умови, не сприяння замовнику у виконанні робіт підрядником. Таким чином, ТОВ "Перша будівельно-монтажна група" вважає, що договір підряду №230 від 25.05.2018 є діючим. Крім того, ТОВ "Перша будівельно-монтажна група" звертає увагу, що замовником порушено свої зобов`язання за спірним договором, а тому відповідач за зустрічним позовом має виплатити підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувати завдані збитки за розірвання договору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2018 прийнято зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" до Міністерства оборони України в особі Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити дії до розгляду з первісним позовом у справі №910/13101/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2020 первісну позовну заяву Військового прокурора Чернігівського гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України в особі Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" про стягнення коштів 3 898 715,08 грн залишено без розгляду, розгляд зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" до Міністерства оборони України в особі Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити дії відкладено на 21.10.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2020 залучено Північне територіальне квартирно-експлуатаційне управління до участі у справі в якості належного відповідача, а Міністерство оборони України залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, підготовчого засідання відкладено на 11.11.2020.

04.11.2020 до канцелярії суду надійшли від Голови ліквідаційної комісії Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління пояснення у справі, в яких повідомляє суд, що в матеріалах справи наявний відзив Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України, відповідач за зустрічним позовом повністю підтримує позицію викладену у відзиві.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.11.2020 судом задоволено усне клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, підготовче засідання відкладено на 25.11.2020.

16.11.2020 через загальний відділ діловодства суду надійшла заява Міністерства оборони України про розгляд справи без представника.

19.11.2020 на електронну адресу суду надійшла заява представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 заяву Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.

24.11.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи без його участі.

У судове засідання, 25.11.2020, представник позивача та третьої особи не з`явились, представник відповідача брав участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі EasyCon. Підготовче засідання відкладено на 09.12.2020 при цьому, судом визнано явку представника позивача обов`язковою у судове засідання.

Представник відповідача та представник третьої особи з`явились у судове засідання 09.12.2020, представник позивача у судове засідання не з`явився, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не направив, станом на момент проведення судового засідання.

У судовому засіданні представник відповідача не заперечив щодо залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою представника позивача, оскільки останній повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" без розгляду, з огляду на наступне.

У відповідності до ухвали Господарського суду м. Києва від 25.11.2020 суд викликав у підготовче засідання на 09.12.2020 позивача, явку якого визнав обов`язковою. Судом роз`яснено учаснику справи наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України.

На час проведення судового засідання, до суду надійшло рекомендоване поштове повідомлення № 677 про вручення ухвали суду уповноваженому представнику позивача 01.12.2020.

Відповідно до змісту ст. 181 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Застосовуючи положення ч.1 ст.4 Господарського процесуального кодексу України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Європейський суду з прав людини у справах "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 зазначає, що критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це -складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд звертає увагу, що неявка позивача в судове засідання перешкоджає з`ясуванню судом всіх обставин справи, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог станом на час розгляду справи, вирішення питання щодо призначення судової експертизи, всебічному і об`єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі та прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків, а тому у разі нез`явлення без поважних причин або без повідомлення причин в засідання господарського суду представника позивача, якщо його присутність було визнано обов`язковою, суддя вправі залишити позов без розгляду.

Слід звернути увагу, що аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17: «суд відхиляє аргументи позивача про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, з огляду на те, що судами першої та апеляційної інстанцій було встановлено, що представник позивача у підготовче засідання 23.04.2018 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подавав. Враховуючи зазначені обставини суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, правомірно, на підставі частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, залишив позов Фізичної особи-підприємця Захарової Ангеліни Вікторівни без розгляду».

Так, 09.12.2020 представник позивача не з`явився у підготовче засідання, проте був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням № 677 про вручення ухвали суду уповноваженому представнику позивача 01.12.2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 2 статті 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду; у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

При цьому, неявка представника позивача та відсутність клопотань останнього перешкоджає суду виконати завдання підготовчого засідання, визначені статтею 177 та статтею 182 ГПК України, та для всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх обставин справи.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги те, що представник позивача без поважних причин не з`явився у судове засідання, про причини неявки уповноваженого представника не повідомив, тому зустрічна позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група" до Північного територіального квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Міністерство оборони України про зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 09.12.2020 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 14.12.2020.

Суддя Л. Г. Пукшин