УХВАЛА

м. Київ

10.12.2020Справа № 910/19319/20

Суддя Господарського суду міста Києва Ярмак О.М., розглянувши позовну заяву Державного підприємства "ПРОЗОРРО"

до Рахункової палати України

про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "ПРОЗОРРО" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Рахункової палати України із позовом, в якому заявлено вимоги:

1. Визнати недостовірною та такою, що завдає шкоди діловій репутації Державному підприємству "ПРОЗОРРО" інформацію, поширену Рахунковою палатою України в Рішенні про розгляд Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету від 29 листопада 2018 року № 30-4, а саме:

- Абзац 3 сторінки 6 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: "ДП "ПРОЗОРРО" неправомірно збільшило первісну вартість нематеріальних активів на 0,9 мли грн, тому числі вартість об`єктів "Інформаційно- телекомунікаційна система "Рrоzоrro" на 0,3 млн грн витрат, здійснених громадською організацією "Трансперенсі Інтернешнл Україна" на модифікацію об`єкта Інформаційно-аналітичної системи "Рrоzоrro", права інтелектуальної власності на який є власністю цієї громадської організації , та "Програмно- апаратний комплекс веб-порталу Інформаційно-аналітична система з питань державних держзакупівель" - на суму витрат поточного періоду щонайменше 0,6 млн. гривень. Як наслідок, викривлено дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності, а саме на 0,9 млн. грн. завищено вартість нематеріальних активів та власний капітал."

- Абзац 2 сторінки 8 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: "Міністерство не виконало покладених на нього статтею 8і Закону України "Проуправління об`єктами державної власності повноважень щодо погодження проекту договору про надання аудиторських послуг, укладеного між ДП ""ПРОЗОРРО" та ТОВ "Крестон Сі Джі Аудит". У результаті, договір укладено з аудиторською фірмою, яка на дату укладання договору (29.05.2017) не мала права проводити аудит, оскільки не була включена до Переліку аудиторських фірм, які відповідають критеріям для проведення обов`язкового аудиту (включена 21.12.2017)."

Абзац 1 сторінки 9 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: "Про недостовірну оцінку фіскальних ризиків ДП "ПРОЗОРРО" може також свідчити виправлення Підприємством фінансової звітності за 2016 рік та неповідомлення про це орган управління. Основні фінансові показники діяльності ДП "ПРОЗОРРО" не можуть бути підтверджені Рахунковою палатою, оскільки після оприлюднення фінансової звітності за 2016 рік ДП "ПРОЗОРРО" у 2017 році в бухгалтерському обліку виправило помилки минулих періодів та змінило показники фінансової звітності за 2016рік. Коригування звітності здійснюється з порушенням пунктів 4 та 5 П(С)БО 6 "Виправлення помилок і зміни у фінансових звітах". Це дає підстави зробити висновок про існування суттєвого ризику сплати податків у неповному обсязі. Відповідно до підпункту 1 пункту 5 Порядку формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків, затверджено наказом Мінфіну від 02.06.2015 № 524 (у редакції наказу Мінфіну від 26.03.2018 № 386), наявність інформації про ухилення від оподаткування, отриманої із зовнішніх джерел, є одним із критеріїв (високий ступінь ризику) відбору платників податків-юридичних осіб. "

Абзац 1 стор. 4 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: «ДП "ПРОЗОРРО" не є повноправним власником майнових прав на усі об`єкти, що входять до складу ІТС "Рrоzоrro", а отже, при створенні ІТС "Рrоzоrro" не було забезпечено належного дотримання державних інтересів у частині ефективного функціонування електронної системи закупівель. Фактично, ГО "Трансперенсі Інтернешнл Україна" не передала у власність Підприємства права інтелектуальної власності на об`єкти ІАС (включені до ІТС "Ргогогго"), а лише надала невиключну ліцензію і залишається її власником. Крім того, з урахуванням вимог статті 429 Цивільного кодексу України та за відсутності угоди між власником майнових прав на ІТС (фізична особа та підприємство), яка визначає відносини між ними, майнові права інтелектуальної власності на доопрацьовану ІТС також належать приватній особі ОСОБА_1 (який передав Підприємству виключні майнові права лише на два модулі),»

Абзац 2 сторінки 1 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: "Результати аудиту засвідчили, що ДП "ПРОЗОРРО" за 2,5 роки із збиткового стало прибутковим. Однак, незважаючи на щорічне зростання обсягу доходів, прибуток Підприємства зменшується. Одним з чинників, що впливають на зменшення прибутку, є збільшення собівартості, насамперед витрат на оплату праці, питома вага яких щороку зростає. При цьому протягом останніх 1,5 року наявна істотна диспропорція між високими темпами зростання витрат на оплату праці та приростом чистого доходу ДП "ПРОЗОРРО". Так, показник чистого доходу зріс на 19,2 відс.,а витрати на оплату праці - на 119,6 відсотка. За підсумками І півріччя 2018 року Підприємство отримало чистого доходу на 5,4 відс. більше, ніж за аналогічний період 2017року, а витрати на оплату праці за цей період зросли на 41,9 відсотка. Відповідно, зменшується чистий прибуток та відрахування його частини до Державного бюджету України. Зазначене може свідчити про свідоме збільшення витрат з метою мінімізації платежів Підприємства до бюджету."

Абзац 2 стор. 4 Рішення, що містидо недостовірну інформ «З 01.04.2016 по 30.06.2018 Підприємство сплатило 31128,9 тис. грн винагороди операторам попередньо авторизованих електронних майданчиків та отримало від них 165233 тис. гривень. Враховуючи, що введення в дію та функціонування ІТС "Ргоюгго", електронних майданчиків відбуваються з недотриманням законодавчих та нормативних актів, ці витрати та надходження здійснені з порушенням вимог законодавства.»,

Абзаци 1-3 стор. 5 Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом: «Також Міністерство в порушення вимог підпункту 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 19.05.1999 № 859 "Про умови і розміри оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній, комунальній власності, та об`єднань державних підприємств" та Положення про розрахунок розміру посадового окладу, затвердженого наказом Мінекономрозвитку М 726, визначило в контракті з генеральним директором ДП "ПРОЗОРРО" оклад у розмірі 75,95 тис. грн, завищений на 32,55 тис. гривень. Внаслідок цього ОСОБА_2 з порушенням вимог нормативних актів нараховано та виплачено (за розрахунками) 504,46 тис. грн. (у тому числі щоквартальної премії за II квартал 2017 року - II квартал 2018 року та винагорода за ефективне управління державним майном в 2017 році). Беручи до уваги незаконне завищення окладу, заробітна плата, отримана ОСОБА_2 за час перебування на посаді генерального директора, за фактично відпрацьований час та з урахуванням розміру окладу, визначеного відповідно до вимог законодавства, потребує перерахунку та стягнення з цієї особи різниці на рахунок Підприємства.

Крім того, всупереч вимогам пункту 17 Положення про умови, критерії, диференційовані показники та розміри преміювання керівників підприємств, заснованих на державній власності, та об`єднань державних підприємств, що належать до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 17.07.2017 № 1024, ОСОБА_2 було нараховано премію за підсумками роботи за 2017 рік у сумі 332,66 тис. грн. за наявності штрафних санкцій до підприємства з боку контролюючих органів за період перебування на посади

Отже, витрати ДП "ПРОЗОРРО" з порушенням вимог законодавства на оплату праці керівника становлять 920,68 тис. грн., чим завдано збитків Підприємству на вказану суму, що може мати ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 364 або статтею 367Кримінального кодексу України."

Абзац 11 сторінки 12 заключної частини Рішення, що містило недостовірну інформацію з текстом, "забезпечення відшкодування зайво отриманих у 2016,2017 роках та І півріччі 2018 року генеральним директором ДП "ПРОЗОРРО" ОСОБА_2 сум квартальних премій та винагороди за ефективне управління майном внаслідок завищення окладу, а також здійснення перерахунку заробітної плати з урахуванням фактично відпрацьованого часу та окладу, встановленого відповідно до вимог чинного законодавства."

2. Зобов`язати Рахункову палату України спростувати таким способом яким було поширено Рахунковою палатою України інформацію, в Рішенні про розгляд Звіту про результати аудиту ефективності використання та розпорядження майном державного підприємства «ПРОЗОРРО», що має фінансові наслідки для державного бюджету від 29 листопада 2018 року № 30-4.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 164 ГПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У статті 4 Закону України "Про судовий збір" (далі - Закон) зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви юридичною особою немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 прожиткового мінімуму та майнового характеру в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено 2 вимоги немайнового характеру, отже, за подання даного позову позивач мав сплатити судовий збір у загальній сумі 4204,00 грн (2х2 102, 00 грн).

Проте, в якості доказів сплати судового збору позивачем до позову надано платіжне доручення № 933 від 02.12.2020 на суму 2102,00 грн, недоплата складає 2102,00 грн.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява Державного підприємства "ПРОЗОРРО" підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Державного підприємства "ПРОЗОРРО" залишити без руху.

2. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви про усунення недоліків позовної заяви, до якої додати докази доплати судового збору у розмірі 2102,00 грн.

- доказів надсилання на адресу відповідача заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданими документами.

3. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви: 5 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата підписання ухвали 10.12.2020.

Суддя О.М.Ярмак