РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.11.2020Справа № 910/11548/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В. В., за участі секретаря судового засідання Ярошевської І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження

позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київський вітамінний завод», м. Київ

до Державного підприємства «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України», м. Київ

про стягнення 112 536,72 грн.

Представники:

від позивача: Ікранов О.А., Коляда В.В., Дитинюк Я.Л.;

від відповідача: Дараган О.Ю., Кузьменко К.О.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «Київський вітамінний завод» (далі - ПрАТ «Київський вітамінний завод»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» (далі - ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України»/відповідач) про стягнення 112 536,72 грн, у тому числі: 94 410,00 грн - збитків, 11 518,02 грн - пені та 6 608,70 грн - штрафу, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за договором №26/2018/В від 18.01.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між позивачем та відповідачем укладений договір № 26/2018/В, відповідно до додатків якого, відповідач зобов`язався на замовлення позивача провести експертизу матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан. За твердженням позивача, строк проведення такої експертизи, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням, становить не більше 90 днів. Проте, відповідачем цей строк порушено, внаслідок чого позивачем понесено реальні збитки у розмірі вартості проведення експертизи в сумі 94 410,00 грн, а також відповідно до п. 4.2. договору позивачем нараховано пеню та штраф.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 07.08.2020 позовну заяву прийняв до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

17.08.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 19.08.2020 задовольнив клопотання ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначив на 28.09.2020.

01.09.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що експертиза лікарського засобу Триельфан проводилась, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням та розглядалась за повним досьє змішаного типу. Так, відповідно до Порядку державної реєстрації (перереєстрації) лікарських засобів, експертиза лікарського засобу за повним досьє змішаного типу має бути проведена не більше ніж 210 робочих днів. Згідно з розрахунком відповідача щодо загального терміну проведення експертизи, ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» проведено експертизу протягом 142 робочих днів, отже, останній належним чином виконав свої обов`язки, відповідно підстави для стягнення збитків, нарахування пені та штрафу відсутні.

18.09.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

28.09.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

28.09.2020 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 02.11.2020.

13.10.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

27.10.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшли заперечення.

02.11.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі за позовом позивача до відповідача про визнання протиправними та скасування рішень ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» про рекомендацію до відмови в державній реєстрації лікарського засобу Триельфан та зобов`язання вчинити дії.

02.11.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення по справі, а також заява проти приєднання до матеріалів справи заперечення позивача від 22.10.2020.

02.11.2020 суд відмовив позивачу у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі з підстав необґрунтованості та оголосив перерву в судовому засіданні до 30.11.2020.

30.11.2020 у судове засідання з`явились представники позивача та відповідача. Представники ПрАТ «Київський вітамінний завод» позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Представники ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» проти задоволення позову заперечували з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

18.01.2018 між Державним підприємством «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» (далі - виконавець) та Акціонерним товариством «Київський вітамінний завод» укладено договір №26/2018/В, відповідно до якого виконавець зобов`язався за дорученням замовника здійснити експертизу наданих замовником матеріалів реєстраційних досьє на лікарські засоби згідно з рахунками-специфікаціями, що є невід`ємною складовою частиною цього договору, а замовник - прийняти та оплатити надані послуги на умовах даного договору.

Згідно п. 1.2. договору усі послуги за даним договором надаються відповідно до вимог, встановлених чинним законодавством України.

У відповідності до п. 2.1. договору вартість послуг визначається рахунками-специфікаціями, виданими виконавцем, які є невід`ємною частиною даного договору та вважаються узгодженими, якщо замовник протягом 10 календарних днів не надасть відповідних заперечень.

Пунктом 2.6. договору визначено, що початком надання виконавцем послуг з проведення попередньої та спеціалізованої експертизи матеріалів реєстраційних досьє на лікарські засоби вважається виконання замовником наступних умов, таких як, 100% попередня оплата замовником вартості послуг, передбачених п. 1.1., оплата збору за державну реєстрацію (перереєстрацію) лікарських засобів, та надання матеріалів реєстраційного досьє відповідно до вимог, визначених чинним законодавством.

В п. 4.2. договору зазначено, що за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за даним договором, виконавець несе відповідальність згідно зі ст. 231 Господарського кодексу України.

Цей договір укладено терміном на один рік, а саме до 18.01.2019, або до повного виконання зобов`язань сторонами договору, відповідно до рахунків-специфікацій, укладених та оплачених відповідно до умов даного договору (п. 7.2. договору).

21.01.2019 додатковою угодою №1 до договору № 26/2018/В від 18.01.2018 сторони продовжили строк дії договору до 18.01.2020.

13.02.2019 сторонами підписано рахунок-специфікацію №1226 згідно договору №26/2018/В від 18.01.2018, відповідно до якого погодили, що ПрАТ «Київський вітамінний завод» замовляє експертизу матеріалів на лікарські засоби, що подаються на державну реєстрацію 1.10 Лікарський засіб з добре вивченим застосуванням (речовини хімічного походження) Триельфан (група препаратів: Лікарський засіб) капсули тверді №10х2 у блістерах в пачці. Вартість експертизи становить 94 410,00 грн.

22.02.2019 платіжним дорученням №86016 позивачем сплачено на рахунок відповідача грошові кошти в розмірі 94 410,00 грн згідно рахунку-специфікації № 1226.

28.02.2019 позивачем передано відповідачу матеріали реєстраційного досьє для проведення експертизи та державної реєстрації лікарського засобу Триельфан, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції відповідача за №2748 на супровідному листі ПрАТ «Київський вітамінний завод» вих. №04.21 від 27.02.2019.

14.05.2020 між позивачем та відповідачем підписано акт №5875 здачі-прийняття робіт (надання послуг) проведення експертизи матеріалів на лікарські засоби, що подаються на державну реєстрацію 1.10 Лікарський засіб з добре вивченим застосуванням (речовини хімічного походження) на суму 94 410,00 грн.

21.05.2020 відповідачем складено узагальнений висновок щодо лікарського засобу Триельфан, капсули тверді, по 10 капсул у блістері, по 2 блістери в пачці, виробник АТ «Київський вітамінний завод», Україна.

Так, відповідно до цього висновку за результатами експертизи матеріалів реєстраційного досьє у порядку, визначеному положеннями Порядку проведення експертизи реєстраційних матеріалів на лікарські засоби, що подаються на державну реєстрацію (перереєстрацію), а також експертизи матеріалів про внесення змін до реєстраційних матеріалів протягом дії реєстраційного посвідчення (далі - Порядок), затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 26.08.2005 №426, встановлено, що лікарський засіб: на підставі експертних висновків та з урахуванням рішення засідання Науково-експертної ради від 14.05.2020 протокол № 09 не рекомендується до державної реєстрації в Україні.

Отже, позивач стверджує, а відповідач не заперечує, що експертиза матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан проводилась у період з 28.02.2019 по 21.05.2020, що становить 305 робочих днів.

Так, за розрахунком позивача, відповідач проводив експертизу протягом 189 робочих днів (спеціалізована експертиза) та 21 робочий день (попередня експертиза), що разом складає 210 робочих днів, з урахуванням кількості днів, коли реєстраційні матеріали перебували у позивача на доопрацюванні.

Водночас, за розрахунком відповідача, експертиза проведена протягом 142 робочих днів, при цьому реєстраційні матеріали перебували у позивача 163 робочі дні.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач стверджує, що строк проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан передбачено Порядком, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням, а тому її тривалість становить не більше 90 днів. Оскільки відповідачем порушено цей строк, позивач просить суд стягнути з ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» понесені збитки у розмірі сплаченої вартості проведення цієї експертизи в сумі 94 410,00 грн, крім того, просить стягнути нараховану пеню та штраф, передбачені п. 4.2. договору.

Разом з тим, відповідач, заперечуючи проти задоволення позову, стверджує, що позивач невірно тлумачить положення Порядку щодо строків проведення експертиз матеріалів та вказує, зокрема на те, що експертиза матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан була проведена, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням і розглядалась за повним досьє змішаного типу, відповідно строк її проведення триває не більше 210 робочих днів. Отже, за твердженням відповідача, оскільки ДП «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» не порушило строк проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням за повним досьє змішаного типу, тому відсутні підстави для стягнення збитків та нарахування штрафних санкцій.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Статтею 74 Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України) встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до вимог статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно ч. 1 ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Частина 1 статті 193 ГК України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 193 ГК України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Частиною 1 ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом.

Судом встановлено, що відповідно до умов договору №26/2018/В від 18.01.2018, між позивачем та відповідачем підписано рахунок-специфікацію №1226 від 13.02.2019, відповідно до якого сторони погодили, що ПрАТ «Київський вітамінний завод» замовляє експертизу матеріалів на лікарські засоби, що подаються на державну реєстрацію 1.10 Лікарський засіб з добре вивченим застосуванням (речовини хімічного походження) Триельфан (група препаратів: Лікарський засіб) капсули тверді №10х2 у блістерах в пачці. Вартість такої експертизи становить 94 410,00 грн.

Позивачем на виконання умов цього договору та рахунку-специфікації, платіжним дорученням №86016 від 22.02.2019 сплачено на рахунок відповідача грошові кошти в розмірі 94 410,00 грн за проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан.

Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 9 Закону України «Про лікарські засоби», лікарські засоби допускаються до застосування в Україні після їх державної реєстрації, крім випадків, передбачених цим Законом. Державна реєстрація лікарських засобів проводиться на підставі заяви, поданої до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я.

Згідно п. 2 Порядку державної реєстрації (перереєстрації) лікарських засобів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 376 від 26.05.2005, державна реєстрація лікарського засобу здійснюється Міністерством охорони здоров`я України (далі -МОЗ) на підставі заяви та результатів експертизи реєстраційних матеріалів на такий засіб, проведеної Державним експертним центром МОЗ (далі - Центр) у визначеному МОЗ порядку.

В п. 6 розділу І Порядку проведення експертизи реєстраційних матеріалів на лікарські засоби, що подаються на державну реєстрацію (перереєстрацію), а також експертизи матеріалів про внесення змін до реєстраційних матеріалів протягом дії реєстраційного посвідчення, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 426 від 26.08.2005 визначено, що державну реєстрацію лікарського засобу здійснює МОЗ на підставі наданих до МОЗ для прийняття рішення позитивних висновків щодо якості, безпеки та ефективності лікарських засобів, складених Державним підприємством "Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України" за результатами експертизи реєстраційних матеріалів (реєстраційного досьє) відповідно до Порядку.

У відповідності до п. 1 Розділу ІІІ Порядку при реєстрації лікарського засобу заявник повинен вказати підстави для обрання типу лікарського засобу, якому має відповідати комплект наявних реєстраційних документів. Заявник має подати реєстраційну форму лікарського засобу для одного з нижченаведених типів:

- лікарський засіб за повним досьє (автономним досьє);

- генеричний, гібридний лікарський засіб або біосиміляр;

- лікарський засіб з добре вивченим медичним застосуванням;

- лікарський засіб з фіксованою комбінацією;

- інформована згода;

- інші типи лікарських засобів, як зазначено у пункті 2 цього розділу.

З матеріалів справи вбачається, та не заперечується сторонами, що експертиза матеріалів реєстраційного досьє лікарського засобу Триельфан здійснювалась, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням.

Так, відповідно до п. 1.4. Розділу ІІІ Порядку, лікарський засіб з добре вивченим медичним застосуванням - це лікарський засіб, для якого заявник може довести, що діюча(і) речовина(и) лікарського засобу з добре вивченими у рамках Європейського союзу (далі - ЄС) та/або України терапевтичними властивостями принаймні протягом 10 років мала(и) визнану ефективність та прийнятний рівень безпеки у будь-яких лікарських формах. У такому випадку результати доклінічних досліджень та клінічних випробувань, які містяться у модулях 4 та 5 реєстраційного досьє, замінюють відповідними даними опублікованої наукової літератури (загальнодоступна інформація).

Водночас, в цьому ж пункті Порядку зазначено, що структура реєстраційного досьє на лікарські засоби з добре вивченим медичним застосуванням має відповідати формату ЗТД (загального технічного документу). Такі реєстраційні досьє розглядаються як повні змішані досьє (власні дослідження щодо розробки, власні та/або бібліографічні дані щодо безпеки та ефективності).

При цьому, згідно п. 1.2. Розділу ІІІ «Лікарський засіб за повним досьє змішаного типу» Порядку, Центр приймає запропонований заявником формат досьє залежно від кожного конкретного випадку для проведення експертизи.

В п. 1 Розділу VII Порядку визначено строки проведення експертизи, зокрема, не більше 210 робочих днів, починаючи з дати офіційного надходження до Центру матеріалів реєстраційного досьє на державну реєстрацію, триває експертиза матеріалів щодо лікарського засобу, який подається на державну реєстрацію за повним досьє (автономним досьє), а також щодо МІБП, поданого на державну реєстрацію, та біосимілярів.

Пунктом 4 Розділу VII Порядку встановлено, що датою завершення експертизи матеріалів реєстраційного досьє, зазначених у пунктах 1 - 3 цього розділу, вважається дата підписання керівником Центру висновків експертів з питань реєстрації за результатами проведеної експертизи, а саме:

вмотивованих висновків щодо ефективності, безпеки та якості лікарського засобу та рекомендацій щодо його державної реєстрації;

рекомендацій щодо відмови у державній реєстрації;

вмотивованих висновків щодо оцінки співвідношення користь/ризик лікарського засобу та рекомендацій щодо його перереєстрації;

рекомендацій щодо відмови у перереєстрації;

висновків щодо внесення змін до матеріалів реєстраційного досьє чи нової реєстрації лікарського засобу в установленому порядку;

рекомендацій щодо відмови у внесенні змін до матеріалів реєстраційного досьє протягом дії реєстраційного посвідчення на лікарській засіб.

У відповідності до п. 5 Розділу VII Порядку, до строків експертних робіт, зазначених у пунктах 1 - 3 цього розділу, не входить час, коли матеріали були на доопрацюванні в заявника, час, необхідний на отримання відповідей від третіх осіб (у тому числі - уповноважених органів України та/або інших країн) на запити Центру, пов`язані із проведенням експертизи, а також час проведення лабораторних випробувань.

Отже, судом встановлено та не заперечується сторонами, що експертиза матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан проводилась у період з 28.02.2019 (надання позивачем відповідачу матеріалів реєстраційного досьє для проведення експертизи та державної реєстрації лікарського засобу Триельфан) по 21.05.2020 (складання відповідачем узагальненого висновку щодо лікарського засобу Триельфан).

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що під час проведення експертизи матеріали реєстраційного досьє на лікарський засіб неодноразово повертались позивачу на доопрацювання, внаслідок чого строки проведення такої експертизи переривались на час перебування їх у позивача.

Отже, перевіривши надані позивачем та відповідачем розрахунки періоду проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість наданого відповідачем розрахунку, зокрема, суд погоджується з доводами відповідача, що експертиза матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан була проведена протягом 142 робочих днів, з урахуванням перебування матеріалів реєстраційного досьє у позивача на доопрацюванні 163 робочі дні.

За таких обставин, ураховуючи встановлене, суд дійшов висновку, що Державним підприємством «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» експертизу матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан, капсули тверді, по 10 капсул у блістері, по 2 блістери в пачці, виробник АТ «Київський вітамінний завод», проведено без порушення строків, визначених в п. 1 Розділу VII Порядку.

Крім того, суд вважає помилковими твердження позивача, що строк проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє лікарського засобу Триельфан, як лікарського засобу з добре вивченим медичним застосуванням становить не більше 90 робочих днів, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 Розділу VII Порядку, не більше 90 робочих днів, починаючи з дати офіційного надходження до Центру матеріалів реєстраційного досьє, триває експертиза матеріалів щодо:

інших типів лікарських засобів, визначених у розділі ІІІ Порядку, які подаються на державну реєстрацію;

лікарських засобів, що подаються на перереєстрацію;

АФІ, що подаються на реєстрацію;

лікарських засобів, що виробляються згідно із затвердженими прописами;

змін, що потребують нової реєстрації;

МІБП, перекваліфікованих у категорію лікарських засобів, при реєстрації їх як лікарських засобів.

З наведеного вбачається, що Порядком встановлено виключний перелік лікарських засобів, експертиза матеріалів яких проводиться не більше 90 робочих днів, при цьому, до цього переліку не входять лікарські засоби з добре вивченим медичним застосуванням.

Зокрема, суд вважає хибними доводи позивача про віднесення лікарських засобів з добре вивченим медичним застосуванням, до інших лікарських засобів, визначених у розділі ІІІ Порядку.

Так, відповідно до п. 2 Розділу ІІІ Порядку крім наведених у пункті 1 цього розділу основних типів лікарських засобів існують також й інші типи лікарських засобів з іншим форматом реєстраційного досьє. Реєстраційні досьє інших форматів містять повні модулі 1 - 3, а у модулях 4 та/або 5 замість повних даних щодо власних доклінічних досліджень та клінічних випробувань містяться: або перехресні посилання на інші реєстраційні досьє, або бібліографічні дані, або дані щодо обмежених досліджень, проведених заявником/виробником для цього лікарського засобу. Формат модулів 4 та/або 5 залежить від типів лікарських засобів.

Згідно п. 2.1. та п. 2.2. Розділу ІІІ Порядку до інших типів лікарських засобів відносяться: традиційний лікарський засіб та лікарський засіб з продукції in bulk.

Разом з тим, судом не приймаються до уваги доводи позивача, що у зв`язку з порушенням відповідачем строків проведення експертизи матеріалів реєстраційного досьє на лікарський засіб Триельфан, ПрАТ «Київський вітамінний завод» був позбавлений можливості випуску цього лікарського засобу на фармацевтичний ринок України, у відповідності до графіку, затвердженого на підприємстві, оскільки згідно узагальненого висновку відповідача у реєстрації лікарського засобу Триельфан, капсули тверді, рекомендовано відмовити.

Отже, позивачем не доведено наявність завданих відповідачем збитків у розумінні ст. 22 ЦК України, зокрема, порушення останнім взятих на себе зобов`язань, прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язань та завданими збитками і їх розмір відповідно.

Ураховуючи встановлені вище обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський вітамінний завод» про стягнення з Державного підприємства «Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України» збитків у розмірі сплаченої вартості експертизи в сумі 94 410,00 грн, а також пені у розмірі 11 518,02 грн та штрафу у розмірі 6 608,70 грн з підстав необґрунтованості.

Згідно положень статті 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський вітамінний завод» відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів в порядку, передбаченому ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено: 07.12.2020.

Суддя В.В. Бондарчук