ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"07" грудня 2020 р. Справа№ 911/1123/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Суліма В.В.

за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу садового товариства "Котеджбуд"

на рішення Господарського суду Київської області від 31.08.2020 (повний текст складено 15.09.2020)

у справі №911/1123/20 (суддя Конюх О.В.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

до Обслуговуючого кооперативу садового товариства "Котеджбуд"

про стягнення 63 773,38 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 31.08.2020 позов Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" задоволено повністю. Стягнуто з Обслуговуючого кооперативу садового товариства "Котеджбуд" на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" 63 773,38 грн. донарахованої вартості електричної енергії, згідно рішення комісії по розгляду акту про порушення № К035600 від 18.04.2019. 2102,00 грн. судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, 16.11.2020 (відповідно до штемпелю Укрпошти на поштовому конверті) Обслуговуючий кооператив садового товариства "Котеджбуд" звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.12.2020 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Коротун О.М.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 2. ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Стаття 4 названого Закону встановлює, що за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з відбитком штемпеля суду першої інстанції позовна заява у цій справі позивачем була подана до суду першої інстанції у травні 2020 року.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 31.08.2020 складає 3 153, 00 грн (2 102, 00 * 1, 5 % ).

Проте, як видно з апеляційної скарги та доданих до неї документів, жодних доказів сплати судового збору скаржник до суду апеляційної інстанції не надав. Водночас, скаржником порушено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке мотивоване тим, що відповідач є неприбутковою організацією, сплата на даний час судового збору у сумі 3 153, 00 грн., являється для нього непосильною витратою.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

За змістом положень ст. 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу (в тому числі й органів державної влади) перед законом і судом.

Отже, за приписами зазначеної норми, звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у ст. 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст. 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі, й у питанні звільнення від сплати судового збору.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття постанови у справі.

Так, звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, останнє було обґрунтовано тим, що відповідач є неприбутковою організацією.

Водночас, жодних доказів на підтвердження неможливості здійснити сплату судового збору скаржником до апеляційної скарги не надано. Неприбудковість організації не може бути тією виключною обставиною для звільнення від сплати судового збору, передбаченою Законом. При цьому жодних доказів на підтвердження наведених обставин стороною не надано.

За таких обставин, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору підлягає відхиленню, у зв`язку з необґрунтованістю та з урахуванням принципу рівності сторін.

Крім того, відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до статті 115 Господарського процесуального кодексу України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи, що повний текст рішення складено 15.09.2020, у відповідності до вказаних правових норм, скаржник мав подати апеляційну скаргу в строк до 05.10.2020 включно.

Однак, з апеляційною скаргою апелянт звертається 16.11.2020 (про що свідчить відбиток поштового штемпеля на конверті), тобто з пропуском двадцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду, передбаченого частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно, колегією суддів встановлено, що повний текст рішення Обслуговуючим кооперативом садового товариства "Котеджбуд" було отримано 18.09.2020 (що підтверджується поштовим повідомленням, яке міститься в матеріалах справи), а 08.10.2020 копію рішення Господарського суду Київської області від 31.08.2020 повторно було отримано представником відповідача, адвокатом Харчуком О. П.

У своїй апеляційній скарзі позивач зазначає, що постановою від 26.08.2020 №760 Кабінетом Міністрів України продовжено дію карантину до 31.10.2020 на території України, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 та від 20.05.2020 №392.

Крім того, представник апелянта зазаначає, що протягом тривалого часу , що передував подачі первиної апеляційної скарги, адвокат особисто контактував з особами, у яких пізніше було пітверджено захворювання на COVID-19, враховуючи викладене, на виконання зазначених вище рішень було прийнято рішення залишатись в обсервації за місцем проживання разом зі своєю сім`єю для недопущення інфекційного зараження короновірусною інфекцією себе та інших членів сім`ї. З тих самих причин, інший представник відповідача, адвокат Харчук О.П., також перебува на лікарняному.

Враховуючи вищевикладене, позивач зазначає, що подає апеляційну скаргу в межах строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом.

Оцінюючи вказані доводи скаржника, колегія суддів зазначає наступне.

Законом України №540-IX від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» доповнено, зокрема, пунктом 4 розділ Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, згідно якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Однак, у подальшому Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020, який набрав чинності 17.07.2020, внесено зміни, зокрема, до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, виклавши його в такій редакції: « 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

При цьому, пунктом 2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України №731-IX від 18.06.2020 встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України,пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Враховуючи зазначені правові норми, колегія суддів відхиляє посилання скаржника на те, що апеляційна скарга подана ним в межах процесуального строку, встановлено статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Водночас, колегія суддів зазначає, що скаржник жодними належними та допустимими доказами не довів, що пропуск строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 31.08.2020 у справі №911/1123/20 був зумовлений саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч. 2 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

Колегія суддів роз`яснює, що відповідно до приписів частини 4 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, а також за відсутності доказів сплати судового збору, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Обслуговуючого кооперативу садового товариства "Котеджбуд" про відстрочення сплати судового збору.

2. Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу садового товариства "Котеджбуд" на рішення Господарського суду Київської області від 31.08.2020 у справі № 911/1123/20 залишити без руху.

3. Роз`яснити Обслуговуючому кооперативу садового товариства "Котеджбуд", що протягом 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху скаржник має право усунути вказані недоліки, надавши суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з обґрунтуванням причин пропуску такого строку та доказів сплати судового збору у розмірі 3 153 грн. 00 коп.

4. Попередити Обслуговуючий кооператив садового товариства "Котеджбуд", що у разі якщо докази сплати судового збору не будуть подані особою в зазначений строк, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

В.В. Сулім