УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

09.12.2020Справа № 910/18998/20

За позовом Приватного підприємства «ВІП-КРИСТАЛ» (вул. Магнітогорська, б. 1-І, м. Київ 94, 02094)

До Товариства з обмеженою відповідальністю БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ФЕМОС» (пл. Солом`янська, буд. 2, оф. 706 Б, м. Київ 35, 03035)

про стягнення 39 945, 17 грн

Суддя Бондаренко - Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «ВІП-КРИСТАЛ» (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ФЕМОС» (далі - відповідач) про стягнення 39 945, 17 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання відповідачем його зобов`язань, щодо оплати товару, поставленого йому позивачем за видатковою накладною № РН-0000491 від 11.08.2020, у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача 39 000, 00 грн основного боргу 588, 90 грн інфляційних збитків та 356, 27 грн відсотків за користування грошовими коштами. Також позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Всупереч наведеним вимогам закону позивач зазначив відомості щодо повного найменування відповідача не відповідно до даних Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України. Так, найменування відповідача, зазначене позивачем в позові не відповідає найменуванню зазначеному в реєстрі (в частині слів, які подаються в «»).

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Відповідно до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач або особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Всупереч встановленим вимогам, позивач не надав суду належних доказів відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів. Додані позивачем докази направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, суд не визнає належними, оскільки, із наданого позивачем службового чеку (накладна 849) вбачається, що позовна заява та додані до неї документи були направлені одержувачу ТОВ ФЕМОС за адресою:03035, м. Київ, в той час, як в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням відповідача визначена адреса: 03035, м. Київ, пл. Солом`янська, буд. 2, офіс 706-Б, а скороченим найменуванням ТОВ «Будівельна компанія Фемос», відповідно наданий службовий чек та опис вкладення до поштового відправлення не підтверджують факт направлення позивачем відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу.

Згідно з частиною 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Пунктом 3 частини 3 вказаної статті визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Із зазначеного в позовній заяві вбачається, що по іншим поставкам з боку відповідача мала місце переплата в розмірі 13 155, 34 грн, проте така переплата не була врахована позивачем в суму заборгованості відповідача за видатковою накладною № РН-0000491 від 11.08.2020, при цьому позовна заява не містить відомостей щодо повернення позивачем відповідачу коштів переплати.

За вказаних обставин суд не визнає викладений позивачем в позові розрахунок основної заборгованості обґрунтованим.

Також позивач розраховує інфляційні втрати за порушення строків оплати товару з 11.09.2020 до 24.11.2020, і як вбачається з розрахунку нараховує втрати, в тому числі, за вересень 2020 року. Проте, здійснення нарахування інфляційних втрат за періоди менші ніж місяць не відповідає суті відповідних нарахувань, тому викладений позивачем в позові розрахунок інфляційних втрат, суд також не визнає обґрунтованим.

Таким чином позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок основного боргу та інфляційних втрат із зазначенням станом на яку дату подається розрахунок, дати початку та закінчення розрахунку, періоду нарахування та розміру інфляційних втрат із врахуванням статей 253, 530, 625 Цивільного кодексу України та положень постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 14 від 17.12.2013 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань".

Пунктом 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та правові підстави позову.

Позивач просить суд стягнути з відповідача 356, 27 грн 3 відсотків за користування грошовими коштами, і зазначає правовою підставою відповідних вимог ч. 3 ст. 692 Цивільного кодексу України, якою внормовано сплата процентів за користування чужими грошовими коштами.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 536 Цивільного кодексу України розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що договір на поставку товару між сторонами був укладений у спрощений спосіб, і ним не було визначено розмір процентів за користування чужими грошовими коштами, не встановлений розмір таких процентів і положеннями Цивільного кодексу України, якими врегульовані правовідносини щодо поставки товару. Позивач в тексті позовну не наводить жодних обґрунтувань визначення ним розміру процентів за користування чужими грошовими коштами саме в розмірі 3 %.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо стягнення з відповідача 356, 27 грн 3 відсотків за користування грошовими коштами та правові підстави таких позовних вимог.

Оскільки позовну заяву підписано представником, то у відповідності до ч. 5 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно положень ч. 4, 6, 7 ст. 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено Судом, позовну заяву підписано та подано представником позивача - адвокатом, на підтвердження повноважень якого було надано копію ордеру серії АО № 1019093. В ордері зазначено, що повноваження адвоката не обмежуються. При цьому, із ордеру вбачається, що він виписаний на підставі договору про надання правової допомоги № 20/11/20 від 20.11.2020, при цьому самого договору про надання правової допомоги та/або його копії до матеріалів позовної заяви додано не було.

За відсутності в матеріалах позовної заяви копії договору про надання правової допомоги, Суд дійшов висновку, що адвокат за ордером серії АО № 1019093 наділений повноваженнями, перелік яких визначений ст. 20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», та не наділений будь - якими іншими повноваженнями.

Суд зазначає, що стаття 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні правові підстави ототожнювати наведені формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви.

Отже, представником позивача, відповідно до статті 60 ГПК України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви. Враховуючи вказане Суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Приватного підприємства «ВІП-КРИСТАЛ» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання до суду на виконання ухвали відомостей щодо найменування відповідача, відповідно до даних Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек);

- подання до суду на виконання ухвали обґрунтованого розрахунку основного боргу та інфляційних втрат;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали та викласти в ній обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо стягнення з відповідача 356, 27 грн 3 відсотків за користування грошовими коштами та правові підстави таких позовних вимог;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень (копію договору про надання правової допомоги № 20/11/20 від 20.11.2020 тощо).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.