УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

07.12.2020Справа № 910/18644/20

Суддя Підченко Ю.О., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_2

до ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ПЕТРИЦЬКОГО 21"

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Петрицького 21" про:

- визнання незаконної відмови Правління ОСББ включення в Порядок Денний Бюлетеню (письмового опитування співвласників) Загальних зборів ОСББ "Петрицького 21" 28.02.2020 питання/пропозиції щодо "розподілу всіх та кожного виду внесків/витрат/платежів для забезпечення житлово-комунальних послуг з утримання та управління будинку АДРЕСА_1 , включаючи щомісячні та разові, пропорційно до загальної площі квартири відповідно до положень Статуту ОСББ "Петрицького 21" та норм ст. 20 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та норм ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку та норм ст. 10 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", для розгляду/голосування співвласниками б. 21;

- визнання відмови Правління ОСББ включення в Порядок денний Бюлетеню (письмового опитування співвласників) Загальних зборів ОСББ "Петрицького 21" 28.02.2020 питання/пропозиції щодо "розподілу всіх та кожного виду внесків/витрат/платежів для забезпечення житлово-комунальних послуг з утримання та управління будинку АДРЕСА_1 , включаючи щомісячні та разові, пропорційно до загальної площі квартири відповідно до положень Статуту ОСББ "Петрицького 21" та норм ст. 20 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та норм ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку та норм ст. 10 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", для розгляду/голосування співвласниками б. 21 обмеженням позивача брати участь в управлінні ОСББ;

- визнання незаконним рішення Загальних Зборів ОСББ "Петрицького 21" 28.02.2020, затверджених протоколом № 2 від 14.03.2020 п. 4.2, 4.4, 4.7, 4.8, якими визначено порядок розподілу внесків/витрат/платежів для забезпечення житлово-комунальних послуг з утримання та управління будинку АДРЕСА_1 , включаючи щомісячні та разові, не пропорційно до загальної площі квартири співвласників б. 21, а на одну квартиру, на одне приміщення;

- визнання необґрунтованими, визначені рішенням Загальних Зборів ОСББ 28.02.2020, оформлені п. 4.2, 4.4., 4.7., 4.8 Протоколу № 2 від 14.03.2020 внески, платежі для забезпечення житлово-комунальних послуг з утримання та управління будинку АДРЕСА_1 ;

- визнання запровадженого порядку/способу розподілу додаткових витрат, платежів, внесків для забезпечення житлово-комунальних послуг з утримання та управління будинку АДРЕСА_1 , визначених рішеннями Загальних зборів ОСББ 28.02.2020 викладених в п. 4.2., 4.4, 4.7, 4.8 Протоколу № 2 від 14.03.2020 такими, що не відповідають нормам закону та таким, що порушує права та інтереси позивача;

- скасування рішення Загальних зборів ОСББ від 28.02.2020, затверджених Протоколом № 2 від 14.03.2020 п. 4.2, 4.4, 4.7, 4.8,, якими визначено порядок розподілу внесків/витрат/платежів на утримання та управління буд. 21, включаючи щомісячні та разові, не пропорційно до загальної площі квартири співвласників буд. 21 , а на одну квартиру, на одне приміщення;

- визнання позивача споживачем житлово-комунальних послуг з Утримання та Управління спільного майна буд. АДРЕСА_1 з відповідними позивачу правами споживача, визначеними законодавством, у тому числі Законом України "Про захист прав споживачів" та правом позивача/споживача на пропорційну участь в розподілі внесків/витрат/платежів для забезпечення надання ЖКП б. 21 відповідно площі квартири позивача № 10.

Дослідивши матеріали позовної заяви, судом встановлено що ОСОБА_2 заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви.

У вказаному клопотанні заявник зазначив, що незадовільний майновий стан не може бути підставою для недопущення позивача до суду для захисту його прав та охоронюваних законом інтересів. Крім того, позивач стверджує, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (за 2019 рік).

На підтвердження вказаних доводів позивач подав довідку про доходи № 2718 7776 2077 4716, яку сформовано 28.03.2020 Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Одночасно, відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля.

Принцип правової визначеності, на думку Європейського суду з прав людини, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (пункт 61 рішення від 28 жовтня 1999 року у справі "Брумареску проти Румунії", заява № 28342/95). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (пункт 123 рішення від 29 листопада 2016 року у справі "Парафія греко-католицької церкви у м. Люпені проти Румунії", заява № 76943/11). Судові рішення повинні бути розумно передбачуваними (пункт 36 рішення від 22 листопада 1995 року у справі "С. В. проти Сполученого Королівства", заява № 20166/92).

Надана судам роль в ухваленні судових рішень якраз і полягає в розвіюванні тих сумнівів у тлумаченні, які існують. Оскільки завжди існуватиме потреба у з`ясуванні неоднозначних моментів і адаптації до обставин, які змінюються (пункт 65 рішення ЄСПЛ від 11 квітня 2013 року у справі "Вєренцов проти України", заява № 20372/11; пункт 93 рішення від 21 жовтня 2013 року у справі "Дель Ріо Прада проти Іспанії", заява № 42750/09).

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (735 700 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн. 00 коп.)

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог (пункт 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року "Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України")

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика палата Конституційного суду України у рішенні від 18.02.2018 зазначила, що аналіз відповідних конституційних приписів, положень законодавства про пенсійне забезпечення в Україні дає підстави для висновку, що пенсія - це не дохід, а один із видів соціальних виплат у розумінні статті 46 Конституції України.

Як вбачається з довідки Пенсійного фонду України №774716, ОСОБА_2 за період з 01.01.2019 р. по 31.12.2019 р. отримав пенсії у розмірі 18440 грн. 00 коп. Крім того, з відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2019 рік вбачається, що за період 1 квартал 2019 р. по 4 квартал 2019 р. нараховано загальну суму доходу у розмірі 5 533 грн. 57 коп. Таким чином, загальна сума річного доходу Заявника становить 23 973 грн. 57 коп.

Суд, дослідивши норми статті 8 Закону України "Про судовий збір" дійшов висновку про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору заявника, оскільки в даному випадку розмір судового збору (14 714, 00 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, що становить 23 973, 57 грн.

Разом з тим, розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів, а також документи на підтвердження сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

В силу Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 р., розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Разом з тим, позивачем не додано на доказ направлення позовної заяви відповідачу, опис вкладення з додатками та розрахунковий документ відділення зв`язку, які би підтверджували направлення саме позовної заяви та доданих до неї документів.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви. Звільнити ОСОБА_2 від сплати судового збору за подання позовної заяви у справі № 910/18644/20.

2. Позовну заяву ОСОБА_2 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Петрицького 21" про зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.О. Підченко