ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07.12.2020 Справа № 905/2265/17 (905/1917/20)

Суддя господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Будівельно-монтажна фірма «Азовстальбуд», м.Маріуполь Донецької області,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельне підприємство "Азовінтекс", м.Маріуполь,

про стягнення 171' 216,11грн,

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство «Будівельно-монтажна фірма Азовстальбуд», м.Маріуполь Донецької області, звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельне підприємство "Азовінтекс", м.Маріуполь, про стягнення 164' 932,20грн основного боргу, 3' 298,64грн 3% річних, 2' 985,27грн інфляційних втрат (всього 171' 216,11грн).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невиконання відповідачем грошових зобов`язань за укладеним між сторонами договором оренди нежитлового приміщення №А/20 від 01.02.2020 в частині оплати орендної плати за користування нежитловими приміщеннями.

Вирішуючи питання про прийняття даної позовної заяви до розгляду, суд виходить з наступного.

Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

1. В п.3 ч.3 ст.162 ГПК України зазначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем заявлено до стягнення 164' 932,20грн основного боргу, 3' 298,64грн 3% річних, 2' 985,27грн інфляційних втрат, однак зміст позовної заяви та додані до неї документи не містять детального розрахунку заявлених до стягнення вимог щодо основної заборгованості та періодів протягом яких здійснюється нарахування 3% річних та інфляційних. Додана до позовної заяви довідка про стан заборгованості відповідача станом на 31.10.2020 у якості обґрунтування вимог не може бути розцінена судом як розрахунок вимог, оскільки містить лише загальний розмір заявленої до стягнення суми основного боргу.

2. У п.2 ч.1 до ст.164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст.4 Закон України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в сумі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2' 102грн.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено майнову вимогу, а тому за звернення з даною позовною заявою позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову.

Між тим, в порушення вимог вищевказаних норм до матеріалів позовної заяви не додано будь-яких доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі. Водночас, у прохальній частині позову викладене клопотання відстрочити до прийняття рішення по суті сплату судового збору за подання позову.

Відповідно до частини першої ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, вказана норма містить вичерпний перелік осіб, що мають право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

При цьому, особа, яка заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

У даному випадку жодні доводи в обґрунтування наявності підстав для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви керуючим санацією ПАТ «Будівельно-монтажна фірма «Азовстальбуд» не наведені.

Крім того, за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено звільнення або відстрочення сплати судового збору юридичним особам.

З аналізу вказаної статті вбачається, що позивач не є особою, у якої є відповідні пільги відповідно до закону.

Враховуючи викладене, суд відхиляє клопотання керуючого санацією про відстрочення сплати судового збору.

3. Відповідно до п.9 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Проте, позивачем всупереч наведеної норми не зазначено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Частиною 1 ст.174 ГПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на встановлені судом обставини, позовна заява подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху.

В силу ч.ч.3, 4 ст.174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.3 ст.162, п.2 ч.1 до ст.164, п.9 ч.3 ст.162, ст.ст.174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Будівельно-монтажна фірма «Азовстальбуд» про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву б/н від 03.11.2020 про стягнення 171' 216,11грн - залишити без руху.

3. Встановити Публічному акціонерному товариству «Будівельно-монтажна фірма «Азовстальбуд» строк для усунення виявлених недоліків позовної б/н від 03.11.2020 - протягом п`яти робочих днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Повідомити, що заява про усунення недоліків повинна надійти до суду не пізніше сьомого дня з наступного дня після закінчення строку на усунення недоліків.

5. Роз`яснити, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою (ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України).

6. У зв`язку з перебуванням судді у відпустці та на лікарняному, ухвалу складено та підписано 07.12.2020.

7. Ухвала набирає чинності 07.12.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Макарова