ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
веб-адреса:://od.arbitr.gov.ua
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"19" листопада 2020 р.м. Одеса Справа № 916/1582/20

Господарський суд Одеської області у складі судді Степанової Л.В.

при секретарі судового засідання Тарасенко Ю.Г.

за участю представників сторін:

від позивача: Хомутов Г.В. за довіреністю (приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції);

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився;

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» до відповідача Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу «ТРОЯНДА» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про стягнення 1086849,95грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «БІЗОН-ТЕХ 2006» звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом про стягнення з Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу «ТРОЯНДА» 1086849,95грн.

В обґрунтування позовних вимог Приватне підприємство «БІЗОН-ТЕХ 2006» посилається на неналежне виконання Сільськогосподарським обслуговуючим кооперативом «ТРОЯНДА» умов укладеного між сторонами договору поставки №ОД-95 від 13.03.2019р.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.06.2020р. відкрито провадження у справі №916/1582/20, ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02.07.2020р. о 11:00.

В підготовчому засіданні від 02.07.2020р. було оголошено про відкладення підготовчого засідання на 30.07.2020р. о 11:00, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.07.2020р. повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

В підготовчому засіданні від 30.07.2020р. було оголошено про відкладення підготовчого засідання на 17.08.2020р. о 10:20, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 30.07.2020р. повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

27.07.2020р. за вх.суду№19774/20 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилається на те, що він є членом та головою Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу "ТРОЯНДА" та рішення суду може вплинути на його права та обов`язки.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.08.2020р. клопотання ОСОБА_1 задоволено та залучено ОСОБА_1 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

В підготовчому засіданні від 17.08.2020р. було оголошено про відкладення підготовчого засідання на 07.09.2020р. о 10:10, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.08.2020р. повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

Однак, у зв`язку із перебуванням судді Степанової Л.В. на лікарняному з 02.09.2020р., підготовче засідання 07.09.2020р. о 10:10 не відбулося.

Враховуючи повернення судді Степанової Л.В. з лікарняного, ухвалою суду від 21.09.2020р. призначено підготовче засідання на 08.10.2020р. о 12:45 та повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

В підготовчому засіданні від 08.10.2020р. було оголошено перерву на 13.10.2020р. о 10:30, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.10.2020р. повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

В підготовчому засіданні від 13.10.2020р. було оголошено про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Одеської області 13.10.2020р. закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 03.11.2020р. о 11:30 та повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

21.10.2020р. за вх.суду№28059/20 ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, перелік яких вказаний у заяві.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.11.2020р. у задоволенні заяви ОСОБА_1 за вх.суду№28059/20 від 21.10.2020р. про витребування доказів по справі №916/1582/20 відмовлено.

В судовому засіданні від 03.11.2020р. було оголошено перерву на 19.11.2020р. о 12:40, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 03.11.2020р. повідомлено учасників справи про дату та час судового засідання.

У судовому засіданні від 19.11.2020р. було оголошено вступну та резолютивну частину рішення по справі №916/1582/20.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд встановив:

13.03.2019р. між Приватним підприємством «БІЗОН-ТЕХ 2006» (позивач, Постачальник) та Сільськогосподарським обслуговуючим кооперативом «ТРОЯНДА» (відповідач, Покупець) було укладено договір поставки №ОД-95 (далі договір) відповідно до умов якого, у порядку, строки та на умовах договору і Специфікації, Постачальник зобов`язується поставляти та передавати у власність Покупця товар, а саме насіння для сівби, пестициди в препаративних формах, що є засобами захисту рослин, регулятори росту рослині мікродобрива, мінеральні добрива (п.1.1. договору).

Відповідно до розділу 2 договору погоджені сторонами асортимент, кількість і ціна товару вказуються у Специфікаціях до договору, що є невід`ємними його частинами. Сторонами може бути укладено як одну, так і більшу кількість Специфікацій до договору. Кожна наступна Специфікація після першої регулює окрему поставку товару в рамках цього договору й не скасовує та не змінює попередні Специфікації ні повністю, ні частково, якщо тільки інше не вказано в ній. Сторони в Специфікації можуть вказати про непоширення на неї певних умов договору або застосування їх до певної Специфікації на умовах, вказаних у такій Специфікації. Тобто у випадку розходжень між умовами договору і умовами певної Специфікації пріоритет мають умови такої Специфікації. У Специфікаціях і в накладних сторонами вказується базова ціна товару. Повною ціною товару, яку Покупець зобов`язаний сплатити Постачальнику є його базова ціна разом із сумою індексації ціни товару (порядок визначення якої наведено в розділі 5 договору). У Специфікаціях сторонами може вказуватися грошовий еквівалент базової ціни товару в іноземній валюті. У такому випадку, якщо інше не визначено певною Специфікацією, базова ціна товару в гривнях визначається шляхом множення грошового еквіваленту його ціни в іноземній валюті на курс продажу цієї іноземної валюти за гривні на міжбанківському валютному ринку (показник ASK на веб-сторінці www.udinform.com), зафіксований на момент закриття торгів у найближчий попередній до дати здійснення поставки товару день, і вказується в накладних. Враховуючи це, ціна в гривнях одного і того самого найменування товару, поставленого в різні дні, може бути різною і це не є помилкою. Якщо товар буде отриманий Покупцем за видатковою накладною, то вважається, що Покупець погодився на ціну товару в гривнях, що вказана в ній, проконтролював та погодив її в момент прийняття товару і в майбутньому не може її оспорювати. Дострокова оплата товару не є підставою для зменшення його ціни, якщо інше по вказано в Специфікації. Одиницями виміру кількості насіння, якщо інше не вказано в Специфікації, є посівна одиниця, що дорівнюють одному мішку, кожен з яких має містити однакову визначену виробником цього товару кількість насіння певного насіння. Толеранс. Кількість поставленого Постачальником товару може коливатися в межах такого допуску: +/- 5 (п`ять) % від кількості, вказаної в Специфікації (на вибір Постачальника), а при поставці добрив залізничним транспортом максимальна їх непоставлена вага не може бути більше за технічну норму завантаження одного вагону, контейнера або цистерни (призначених для їх перевезення) за однією Специфікацією. При цьому Покупець оплачує фактично поставлену йому кількість товару. Від`ємна різниця між кількістю товару, вказаної в Специфікації і фактично поставленою кількістю товару в межах вказаних допусків не є недопоставкою товару. Покупець зобов`язується прийняти додатково поставлену кількість товару в межах обумовленого сторонами толерансу, і оплатити його за ціною і у строки, визначені для партії товару з якою цей надлишок надійшов Покупцю. У разі постачання Покупцю (в межах толерансу меншої кількості товару, ніж це встановлено Специфікацією, Постачальник зобов`язується повернути Покупцю сплачені за недопоставлений товар гроші протягом 5 (п`яти) з моменту отримання вимоги Покупця про це. Гроші за недопоставлений товар не повертаються Покупцю , а залишаються у Постачальника як оплата іншого товару за договором у тому числі такого, о буде поставлений Покупцю у майбутньому, якщо у Покупця є невиконані грошові зобов`язання за договором.

Розділом 5 договору сторони встановили, що Покупець зобов`язується оплатити Постачальнику товар у строк, що вказаний у Специфікації. Якщо в Специфікації не вказано строк (термін) оплати товару, то такий товар оплачується Покупцем за 10 днів до граничної дати його поставки (передачі Покупцю або перевізнику). Якщо між Сторонами фактично відбулась поставка товару за накладною, але на такий товар не була підписана Специфікація і він попередньо не був оплачений Покупцем, то такий товар оплачується Покупцем у день його отримання від Постачальника (перевізника). Оплата товару здійснюється Покупцем у гривнях через банки у безготівковій формі шляхом переказу платіжним дорученням коштів на поточний рахунок Постачальника. Підставою для платежу є даний договір. Кошти за добрива Покупець зобов`язується переказувати на окремий рахунок Постачальника, реквізити якого окремо вказані в цьому договорі. Покупець та свій рахунок несе всі витрати, пов`язані з виконанням своїх грошових зобов`язань за договором. Товар вважається (частково, повністю) оплаченим Покупцем, а кошти перерахованими ним, в момент їх надходження на поточний рахунок Постачальника. Покупець, здійснюючи оплату за товар, зобов`язаний вказувати в призначенні платежу вид товару, що оплачується (насіння, пестициди, добрива), реквізити (номер і дату) цього договору, а також реквізити (номер і дату) Специфікації до договору або накладної, якщо Специфікація не була підписана. Якщо Покупець цього не дотримується, то Постачальник має право сам, на власний розсуд, визначити в рахунок якого виду товару, Специфікації, договору або іншого зобов`язання між сторонами зарахувати платіж Покупця, незалежно від вказаного в платіжному документі призначення платежу. Якщо інше не буде вирішено Постачальником, то кошти, що надійшли від Покупця в оплату товару за цим договором, погашають грошові зобов`язання (платежі) Покупця за цим договором у хронологічній послідовності строків (термінів) їх виконання, тобто починаючі із зобов`язань (платежів)із самими ранніми строками виконання. У разі прострочення Покупцем виконання грошових зобов`язань за цим договором, Постачальник має самостійно вирішити в погашення яких саме його вимог (зі сплати штрафних санкцій або процентів, або збитків, або основного непроіндексованого боргу, або суми індексації ціни товару тощо), в першу чергу зарахувати кошти, що надійшли від Покупця, незалежно від вказаного ним призначення платежу, з повідомленням Покупцеві про таке зарахування. Ціна товару, що повернутий Покупцем Постачальнику або недоставлений Покупцю, зменшує розмір останнього (заключного) платежу Покупця в Специфікації, за якою відбулось повернення або непоставка товару, якщо розмір останнього платежу є меншим за ціну такого товару, то різниця між ними зменшує розмір передостаннього платежу і так далі. Ця умова поширюється на невиконані платежі Покупця і якщо їх у Специфікації більше ніж один. Строки (терміни) виконання платежів при цьому не змінюються. Отримані ж Постачальником суми передньої оплати (авансових платежів) за товар, що не був переданий Покупцю в наслідок його прострочення або його відмови в отриманні товару, або був повернутий Покупцем Постачальнику (у випадках, не пов`язаних з якістю товару), залишаються в Постачальника як оплата іншого товару за цим договором, у т.ч. і такого, що буде поставлений Покупцю в майбутньому. Якщо в Покупця немає невиконаних грошових зобов`язань за цим договором, то суми попередньої оплати (авансових платежів) підлягають поверненню Постачальником Покупцю протягом 15 (п`ятнадцяти) банківських днів з моменту отримання Постачальником письмової вимоги Покупця про це за умови, що Постачальник відмовився від поставки Покупцю неотриманого ним товару. Вказані в Специфікаціях ціни товарів визначені сторонами на дату їх складання і є базовими. Базова ціна товару є фіксованою (тобто повною) тільки в разі оплати Покупцем цього товару в день складання Специфікації щодо нього, якщо інший більш тривалий строк (протягом якого ціна товару є фіксованою) не вказаний у відповідній Специфікації. Враховуючи викладене, Сторони домовились, що якщо товар буде оплачуватися Покупцем не в день складання Специфікацій (або за межами строку, що може бути вказаний відповідній специфікації як строк протягом якого ціна товару є фіксованою), то суми всіх платежів Покупця Постачальнику за товар підлягають індексації (тобто збільшенню). Проіндексована сума платежу визначається таким чином: ПСП - (К2/К1) х СП. де ПСП - проіндексована сума платежу, яка підтягає сплаті Покупцем Постачальнику; СП - сума платежу за товар; К2 - середній курс продажу долару США за гривні на міжбанківському валютному ринку, зафіксований на момент закриття торгів у найближчий попередній до дати здійснення платежу день, К1- курс гривні до долару США (вказується в Специфікаціях). Якщо показник К1 не вказаний у Специфікації, то він дорівнює офіційному курсу гривні до долару США, встановленого Національним банком України на дату складання Специфікації. Якщо на потрібну сторонам дату Національним банком України не встановлений офіційний курс гривні до долару США, то сторони керуються офіційним курсом гривні до долару США, встановленим НБУ в найближчий до такої дати попередній день. Для показника К2 сторони використовують середній курс продажу доларів США за гривні на міжбанківському валютному ринку (показник ASK на веб-сторінці www.udinform.com), зафіксований на момент закриття торгів у найближчий попередній до дати здійснення платежу день. Сторони домовились, що достанім і належним підтвердженням (доказом в суді) показника К2 є роздруківка на паперовому носії відповідних відомостей із веб-сторінки www.udinform.com справжність якої засвідчується підписом Постачальника. У День здійснення платежу (переказування коштів Постачальнику) Покупець самостійно, без пред`явлення йому рахунку Постачальником проводить його індексацію у вище встановленому порядку та ініціює переказ Постачальнику проіндексованої суми платежу. Якщо К2 є меншим за К1, то ПСП дорівнює СП. При перерахуванні проіндексованої суми платежу Покупець зобов`язується в призначенні платежу вказати суму індексації ціни товару (СІЦТ), як приклад «….у тому числі сума індексації ціни товару становить стільки то гривень…» сума індексації ціни товару є різницею між ПСП і СП і визначається таким чином: СІЦТ-ПСП-СП. У випадку прострочення Покупцем сплати платежу за товар, проіндексована сума такого платежу визначається у вищезазначеному порядку, але вона в цьому випадку не може бути меншою від проіндексованої суми платежу на дату коли мав бути здійснений платіж за договором. При зверненні Постачальника до суду з позовною заявою про стягнення з Покупця заборгованості за цим договором, суми прострочених і несплачених Покупцем платежів за товар індексуються у вищевказаному порядку, але показник К2 для них визначається станом на дату складання Постачальником позовної заяви. При зверненні Постачальника до суду з позовною заявою про стягнення з Покупця суми індексації ціни товару, у випадку коли основний борг за товар вже був стягнутий судовим рішенням з Покупця за базовою ціною, то показник К2 для визначення СІЦТ з несплаченого не проіндексованого боргу визначається станом на дату складання такої позовної заяви Постачальником. Якщо показник К2 під час розгляду справи у суді зменшується то перерахунок суми індексації ціни товару не проводиться. Якщо показник К2 під час розгляду справи у суді збільшується порівняно з таким показником на дату складання позовної заяви та Постачальник має право провести перерахунок суми індексації ціни товару застосувавши показник К2 станом на дату складання заяви про збільшення позовних вимог. Такий же порядок визначення показника К2 діє при поданні Постачальником заяви з грошовими вимогами до Покупця. Якщо після набрання законної сили рішенням про стягнення з Покупця СІЦТ показник К2 станом на дату здійснення Покупцем платежів в оплату товару з більшим за показник К2, а яким визначається СІЦТ, що стягнута судовим рішенням, то Постачальник вправі від Покупця в судовому порядку вимагати сплати різниці між стягнутою судом сумою СІЦТ та сумою СІЦТ, визначеної за показником К2 станом на дату здійснення Покупцем платежів в оплату товару. Якщо показник К2 неможливо встановити на потрібну дату, зокрема, і з причини непрацездатності веб-сторінки www.udinform.com то він дорівнює офіційному курсу гривні до долару США встановленого Національним банком України на цю дату, інформацію про який сторони одержують з офіційної веб-сторінки НБУ. Якщо в Специфікації замість курсу гривні до долару США (показник К1) буде вказаний курс гривні до євро, то сторони у всіх умовах договору для цієї Специфікації замість доларів США застосовують євро на тих самих умовах, що вказані в договорі. Дата припинення грошового зобов`язання Покупця за договором зі сплати основного непроіндексованого боргу шляхом зарахування зустрічних грошових вимог. Сторонами для розрахунку СІЦТ прирівнюється до дати здійснення Покупцем платежу, а сума грошового зобов`язання Покупця за договором зі сплати основного непроіндексованого боргу (що припинена шляхом зарахування зустрічних грошових вимог) сторонами для розрахунку СІЦТ прирівнюється до суми платежу. Зобов`язання Покупця зі сплати проіндексованих сум платежів (зі сплати СІЦТ) є грошовим зобов`язанням Покупця перед Постачальником з оплати товару. Сплачені Покупцем Постачальнику суми у зв`язку з виконанням цього пункту, що перевищують ціну товару вказану в Специфікаціях (накладних), з індексацією (тобто збільшенням) ціни товару. Коригування податкових зобов`язань Постачальник здійснює лише після зарахування СІЦТ на його поточний рахунок, оскільки розмір СІЦТ залежить від конкретної дати здійснення Покупцем платежу, при цьому накладні й Специфікації, за якими відбулась або має відбутися індексація ціни товару, коригуванню (заміні) не підлягають. Дані в регістрах бухгалтерського обліку сторони зобов`язуються її до рівня збільшених цін після сплати СІЦТ. У Специфікаціях або в додаткових угодах до договору сторони можуть передбачити інший більш тривалий строк протягом якого базова ціна товару є фіксованою (повною), знижка до ціни товару та умови їх надання, зокрема, за дострокову оплату товару; інший порядок і форму оплати товару, у т.ч. шляхом проведення розрахунку із застосуванням векселів, акредитиву, шляхом передачі сільгосппродукції або іншого майна в якості розрахунку за товар, поставку (передачу) товару на умовах товарного кредиту, тобто з відстроченням або розстроченням платежів за такий товар під процент.

Згідно пп. 7.1.3. п.7.1. договору за прострочення виконання грошових зобов`язань за цим договором понад 40 календарних днів відповідач сплачує позивачу штраф у розмірі 20 % від суми грошового зобов`язання, простроченої понад 40 календарних днів.

Відповідно до пп. 7.2.4. п.7.2. договору в разі прострочення відповідачем виконання грошових зобов`язань за цим Договором він замість трьох процентів річних, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК, зобов`язується сплатити позивачу 48% річних від простроченої суми за весь час її прострочення.

Як вказує позивач, згідно із укладеними між позивачем і відповідачем Специфікаціями до договору, позивач зобов`язався поставити відповідачу товар на загальну суму 1308061,18грн. а саме: за Специфікацією №1 від 13.03.2019р. на загальну суму 694399,68грн; за Специфікацією №2 від 13.03.2019р. на загальну суму 335280,00грн; за Специфікацією №3від 13.03.2019р. на загальну суму 9981,24грн; за Специфікацією №5 від 08.05.2019р. на загальну суму 268400,26грн. Специфікація № 4 сторонами не укладалася і не підписувалася.

Позивач зазначає, що він, виконуючи свої договірні зобов`язання, по мірі з`явлення відповідача у місце поставки товару, передав відповідачу весь товар на загальну суму 1308061,18грн. що підтверджується видатковими накладними №5549 від 22.03.2019р. на суму 694399,68грн., №5618 від 22.03.2019р. на суму 335280,00грн., №5550 від 22.03.2019р. на суму 9981,24грн., №23444 від 13.05.2019р. на суму 268400,26грн. Факт поставки товару також підтверджується й актом звірки взаєморозрахунків від 09.01.2020р., який від імені відповідача підписаний його керівником без застережень. Таким чином, позивач належним чином виконав свої договірні зобов`язання передав відповідачу весь товар на загальну суму 1308061,18грн = 694399,68грн. + 335280,00грн. + 9981,24грн. + 268400,26грн.

Як зазначає позивач, строки розрахунку за товар вказані в пункті 3 Специфікацій, згідно з якими граничною датою повного та остаточного розрахунку за товар є 15.10.2019 року. У встановлені договором поставки строки відповідач не повністю виконав свої грошові зобов`язання. Товар оплатив лише частково, на загальну суму 588612,27грн. перерахувавши її в такі строки: 14.03.2019р. - 1996,25грн., 13.06.2019р. - 53680,05грн., 14.03.2019р. - 67056,00грн., 30.10.2019р. - 277000,00грн., 14.03.2019р. - 138879,97грн., 03.12.2019р. - 50000,00грн. Дати і суми платежів підтверджуються банківськими виписками на дату вказаних платежів. Таким чином, станом на дату складання цієї позовної заяви заборгованість відповідача перед позивачем з оплати товару (основний борг) за договором поставки становить 719448,91грн.

За неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором щодо своєчасної оплати поставленого товару, позивач, посилаючись на пп. 7.1.3. п.7.1. та пп. 7.2.4. п.7.2., нарахував відповідачу 10072,28грн. інфляційних втрат, 143889,78грн. штрафу, 213438,98грн. процентів.

Крім того, позивач в позовній заяві просить суд зазначити в резолютивній частині рішення про нарахування відповідачу процентів на прострочену і несплачену ним суму основного боргу до моменту виконання такого рішення посилаючись на те, що 01.01.2019р. набрала чинності ч. 10 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої: «Суд, приймаючи рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня, може зазначити в рішенні про нарахування відповідних відсотків або пені до моменту виконання рішення з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування». Абзацом 2 вказаної частини передбачено: «Остаточна сума відсотків (пені) у такому випадку розраховується за правилами, визначеними у рішенні суду, органом (особою), що здійснює примусове виконання рішення суду і відповідні дії (рішення) якого можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому розділом VI цього Кодексу». Підпунктом 7.2.4, договору встановлений обов`язок відповідача сплачувати позивачу проценти в розмірі, встановленому в договорі. Законодавством України, що регулює нарахування таких процентів, є ч, 2 ст. 625 ЦК. Вказаним підпунктом договору і ч. 2 ст. 625 ЦК передбачено нарахування таких процентів на суму боргу за весь час її прострочення. Враховуючи це і те, що позивачем проценти у твердій сумі нараховані лише за такий період прострочення відповідача: з 16.10.2019р. (з наступного дня після граничної дати повного та остаточного розрахунку за товар) по 28.05.2020р. (дата складання позову), клопотання позивача: зазначити в резолютивній частині рішення про нарахування відповідачу процентів у розмірі 48% річних (передбачених пп. 7.2.4. договору) на прострочену і несплачену ним суму основного боргу починаючи з 29.05.2020р. року і до моменту його виконання є законним і підлягає задоволенню, якщо тільки відповідачем не буде погашений повністю основний борг під час розгляду справи за цим позовом. Відсотки і проценти є словами синонімами і рівноправними у використанні, про що, зокрема, свідчить ч. 4 і 5 ст. 232 ГК і ч. 1 ст. 536 і ч. 4 ст. 613 ЦК. Отже, ч. 10 ст. 238 ГПК поширюється на вказаний підпункт договору.

Позивач просить вказати в резолютивній частині судового рішення певну формулу розрахунку процентів для того, що б у подальшому у виконавців не виникало запитань, як їх розраховувати, і вони не звантажували суди зайвими заявами про роз`яснення рішення в цій частині, а відповідач - скаргами щодо неправильного їх розрахунку. Вказана формула є ідентичною формулі, за якою позивач здійснив розрахунок 48% річних у твердій сумі і просить їх стягнути з відповідача.

Враховуючи викладене, позивач просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та стягнути з відповідача 719448,91грн. основного боргу, 10072,28грн. інфляційних втрат, 143889,78грн. штрафу, 213438,98грн. процентів та зазначити в резолютивній частині рішення «Органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання цього рішення, нарахувати проценти за такою формулою:(СОБ х 48 х КДП) : КДР : 100 = сума процентів, де: СОБ - сума основного боргу, простроченого СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761); 48 - розмір процентів; КДП - кількість днів прострочення сплати СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) суми основного боргу за період: з 29.05.2020 року і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу, КДР - кількість днів у році, у якому нараховуються проценти, і стягнути отриману суму процентів із СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) на користь Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» (ідентифікаційний код 34216986)».

Відповідач в засідання суду не з`явився, відзиву на позов не надав, своїм правом на захист не скористався у зв`язку з чим справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 проти позовних вимог заперечує про що надав до суду відзив на позовну заяву в якому посилається на те, що в результаті рейдерського захвату СОК «ТРОЯНДА» з метою пограбування та доведення до банкрутства прокуратурою було була порушено кримінальна справа. Третя особа вказує, що його було неодноразово незаконно звільнено з посади голови правління СОК «ТРОЯНДА», однак вказані рішення щодо звільнення були скасовані у судовому порядку.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши наявні докази у сукупності та надавши їм відповідну правову оцінку, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до частини 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення , зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 175 Господарського процесуального кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 712 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Стаття 655 Цивільного кодексу України встановлено, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Судом встановлено, що 13.03.2019р. між позивачем та відповідачем було укладено договір поставки №ОД-95 відповідно до умов якого, у порядку, строки та на умовах договору і Специфікації, позивач зобов`язався поставляти та передавати у власність відповідача товар, а саме насіння для сівби, пестициди в препаративних формах, що є засобами захисту рослин, регулятори росту рослині мікродобрива, мінеральні добрива.

Судом встановлено, що на виконання умов договору, згідно із укладеними між позивачем і відповідачем Специфікаціями до договору, позивач зобов`язався поставити відповідачу товар на загальну суму 1308061,18грн. а саме: за Специфікацією №1 від 13.03.2019р. на загальну суму 694399,68грн; за Специфікацією №2 від 13.03.2019р. на загальну суму 335280,00грн; за Специфікацією №3від 13.03.2019р. на загальну суму 9981,24грн; за Специфікацією №5 від 08.05.2019р. на загальну суму 268400,26грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач передав відповідачу товар на загальну суму 1308061,18грн. що підтверджується видатковими накладними №5549 від 22.03.2019р. на суму 694399,68грн., №5618 від 22.03.2019р. на суму 335280,00грн., №5550 від 22.03.2019р. на суму 9981,24грн., №23444 від 13.05.2019р. на суму 268400,26грн. Факт поставки товару також підтверджується й актом звірки взаєморозрахунків від 09.01.2020р., який від імені відповідача підписаний його керівником без застережень.

Відповідно до ст. 691 Цивільного кодексу України покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу, або, якщо вона не встановлена у договорі і не може бути визначена виходячи з його умов, - за ціною, що визначається відповідно до статті 632 цього Кодексу, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу.

Умовами договору, а саме Розділом 5 договору сторони встановили, що Покупець зобов`язується оплатити Постачальнику товар у строк, що вказаний у Специфікації. Якщо в Специфікації не вказано строк (термін) оплати товару, то такий товар оплачується Покупцем за 10 днів до граничної дати його поставки (передачі Покупцю або перевізнику). Якщо між Сторонами фактично відбулась поставка товару за накладною, але на такий товар не була підписана Специфікація і він попередньо не був оплачений Покупцем, то такий товар оплачується Покупцем у день його отримання від Постачальника (перевізника). Оплата товару здійснюється Покупцем у гривнях через банки у безготівковій формі шляхом переказу платіжним дорученням коштів на поточний рахунок Постачальника. Підставою для платежу є даний договір. Кошти за добрива Покупець зобов`язується переказувати на окремий рахунок Постачальника, реквізити якого окремо вказані в цьому договорі. Покупець та свій рахунок несе всі витрати, пов`язані з виконанням своїх грошових зобов`язань за договором. Товар вважається (частково, повністю) оплаченим Покупцем, а кошти перерахованими ним, в момент їх надходження на поточний рахунок Постачальника. Покупець, здійснюючи оплату за товар, зобов`язаний вказувати в призначенні платежу вид товару, що оплачується (насіння, пестициди, добрива), реквізити (номер і дату) цього договору, а також реквізити (номер і дату) Специфікації до договору або накладної, якщо Специфікація не була підписана. Якщо Покупець цього не дотримується, то Постачальник має право сам, на власний розсуд, визначити в рахунок якого виду товару, Специфікації, договору або іншого зобов`язання між сторонами зарахувати платіж Покупця, незалежно від вказаного в платіжному документі призначення платежу. Якщо інше не буде вирішено Постачальником, то кошти, що надійшли від Покупця в оплату товару за цим договором, погашають грошові зобов`язання (платежі) Покупця за цим договором у хронологічній послідовності строків (термінів) їх виконання, тобто починаючі із зобов`язань (платежів)із самими ранніми строками виконання. У разі прострочення Покупцем виконання грошових зобов`язань за цим договором, Постачальник має самостійно вирішити в погашення яких саме його вимог (зі сплати штрафних санкцій або процентів, або збитків, або основного непроіндексованого боргу, або суми індексації ціни товару тощо), в першу чергу зарахувати кошти, що надійшли від Покупця, незалежно від вказаного ним призначення платежу, з повідомленням Покупцеві про таке зарахування. Ціна товару, що повернутий Покупцем Постачальнику або недоставлений Покупцю, зменшує розмір останнього (заключного) платежу Покупця в Специфікації, за якою відбулось повернення або непоставка товару, якщо розмір останнього платежу є меншим за ціну такого товару, то різниця між ними зменшує розмір передостаннього платежу і так далі. Ця умова поширюється на невиконані платежі Покупця і якщо їх у Специфікації більше ніж один. Строки (терміни) виконання платежів при цьому не змінюються. Отримані ж Постачальником суми передньої оплати (авансових платежів) за товар, що не був переданий Покупцю в наслідок його прострочення або його відмови в отриманні товару, або був повернутий Покупцем Постачальнику (у випадках, не пов`язаних з якістю товару), залишаються в Постачальника як оплата іншого товару за цим договором, у т.ч. і такого, що буде поставлений Покупцю в майбутньому. Якщо в Покупця немає невиконаних грошових зобов`язань за цим договором, то суми попередньої оплати (авансових платежів) підлягають поверненню Постачальником Покупцю протягом 15 (п`ятнадцяти) банківських днів з моменту отримання Постачальником письмової вимоги Покупця про це за умови, що Постачальник відмовився від поставки Покупцю неотриманого ним товару. Вказані в Специфікаціях ціни товарів визначені сторонами на дату їх складання і є базовими. Базова ціна товару є фіксованою (тобто повною) тільки в разі оплати Покупцем цього товару в день складання Специфікації щодо нього, якщо інший більш тривалий строк (протягом якого ціна товару є фіксованою) не вказаний у відповідній Специфікації. Враховуючи викладене, Сторони домовились, що якщо товар буде оплачуватися Покупцем не в день складання Специфікацій (або за межами строку, що може бути вказаний відповідній специфікації як строк протягом якого ціна товару є фіксованою), то суми всіх платежів Покупця Постачальнику за товар підлягають індексації (тобто збільшенню). Проіндексована сума платежу визначається таким чином: ПСП - (К2/К1) х СП. де ПСП - проіндексована сума платежу, яка підтягає сплаті Покупцем Постачальнику; СП - сума платежу за товар; К2 - середній курс продажу долару США за гривні на міжбанківському валютному ринку, зафіксований на момент закриття торгів у найближчий попередній до дати здійснення платежу день, К1- курс гривні до долару США (вказується в Специфікаціях). Якщо показник К1 не вказаний у Специфікації, то він дорівнює офіційному курсу гривні до долару США, встановленого Національним банком України на дату складання Специфікації. Якщо на потрібну сторонам дату Національним банком України не встановлений офіційний курс гривні до долару США, то сторони керуються офіційним курсом гривні до долару США, встановленим НБУ в найближчий до такої дати попередній день. Для показника К2 сторони використовують середній курс продажу доларів США за гривні на міжбанківському валютному ринку (показник ASK на веб-сторінці www.udinform.com), зафіксований на момент закриття торгів у найближчий попередній до дати здійснення платежу день. Сторони домовились, що достатнім і належним підтвердженням (доказом в суді) показника К2 є роздруківка на паперовому носії відповідних відомостей із веб-сторінки www.udinform.com справжність якої засвідчується підписом Постачальника. У День здійснення платежу (переказування коштів Постачальнику) Покупець самостійно, без пред`явлення йому рахунку Постачальником проводить його індексацію у вище встановленому порядку та ініціює переказ Постачальнику проіндексованої суми платежу. Якщо К2 є меншим за К1, то ПСП дорівнює СП. При перерахуванні проіндексованої суми платежу Покупець зобов`язується в призначенні платежу вказати суму індексації ціни товару (СІЦТ), як приклад «….у тому числі сума індексації ціни товару становить стільки то гривень…» сума індексації ціни товару є різницею між ПСП і СП і визначається таким чином: СІЦТ-ПСП-СП. У випадку прострочення Покупцем сплати платежу за товар, проіндексована сума такого платежу визначається у вищезазначеному порядку, але вона в цьому випадку не може бути меншою від проіндексованої суми платежу на дату коли мав бути здійснений платіж за договором. При зверненні Постачальника до суду з позовною заявою про стягнення з Покупця заборгованості за цим договором, суми прострочених і несплачених Покупцем платежів за товар індексуються у вищевказаному порядку, але показник К2 для них визначається станом на дату складання Постачальником позовної заяви. При зверненні Постачальника до суду з позовною заявою про стягнення з Покупця суми індексації ціни товару, у випадку коли основний борг за товар вже був стягнутий судовим рішенням з Покупця за базовою ціною, то показник К2 для визначення СІЦТ з несплаченого не проіндексованого боргу визначається станом на дату складання такої позовної заяви Постачальником. Якщо показник К2 під час розгляду справи у суді зменшується то перерахунок суми індексації ціни товару не проводиться. Якщо показник К2 під час розгляду справи у суді збільшується порівняно з таким показником на дату складання позовної заяви та Постачальник має право провести перерахунок суми індексації ціни товару застосувавши показник К2 станом на дату складання заяви про збільшення позовних вимог. Такий же порядок визначення показника К2 діє при поданні Постачальником заяви з грошовими вимогами до Покупця. Якщо після набрання законної сили рішенням про стягнення з Покупця СІЦТ показник К2 станом на дату здійснення Покупцем платежів в оплату товару з більшим за показник К2, а яким визначається СІЦТ, що стягнута судовим рішенням, то Постачальник вправі від Покупця в судовому порядку вимагати сплати різниці між стягнутою судом сумою СІЦТ та сумою СІЦТ, визначеної за показником К2 станом на дату здійснення Покупцем платежів в оплату товару. Якщо показник К2 неможливо встановити на потрібну дату, зокрема, і з причини непрацездатності веб-сторінки www.udinform.com то він дорівнює офіційному курсу гривні до долару США встановленого Національним банком України на цю дату, інформацію про який сторони одержують з офіційної веб-сторінки НБУ. Якщо в Специфікації замість курсу гривні до долару США (показник К1) буде вказаний курс гривні до євро, то сторони у всіх умовах договору для цієї Специфікації замість доларів США застосовують євро на тих самих умовах, що вказані в договорі. Дата припинення грошового зобов`язання Покупця за договором зі сплати основного непроіндексованого боргу шляхом зарахування зустрічних грошових вимог. Сторонами для розрахунку СІЦТ прирівнюється до дати здійснення Покупцем платежу, а сума грошового зобов`язання Покупця за договором зі сплати основного непроіндексованого боргу (що припинена шляхом зарахування зустрічних грошових вимог) сторонами для розрахунку СІЦТ прирівнюється до суми платежу. Зобов`язання Покупця зі сплати проіндексованих сум платежів (зі сплати СІЦТ) є грошовим зобов`язанням Покупця перед Постачальником з оплати товару. Сплачені Покупцем Постачальнику суми у зв`язку з виконанням цього пункту, що перевищують ціну товару вказану в Специфікаціях (накладних), з індексацією (тобто збільшенням) ціни товару. Коригування податкових зобов`язань Постачальник здійснює лише після зарахування СІЦТ на його поточний рахунок, оскільки розмір СІЦТ залежить від конкретної дати здійснення Покупцем платежу, при цьому накладні й Специфікації, за якими відбулась або має відбутися індексація ціни товару, коригуванню (заміні) не підлягають. Дані в регістрах бухгалтерського обліку сторони зобов`язуються її до рівня збільшених цін після сплати СІЦТ. У Специфікаціях або в додаткових угодах до договору сторони можуть передбачити інший більш тривалий строк протягом якого базова ціна товару є фіксованою (повною), знижка до ціни товару та умови їх надання, зокрема, за дострокову оплату товару; інший порядок і форму оплати товару, у т.ч. шляхом проведення розрахунку із застосуванням векселів, акредитиву, шляхом передачі сільгосппродукції або іншого майна в якості розрахунку за товар, поставку (передачу) товару на умовах товарного кредиту, тобто з відстроченням або розстроченням платежів за такий товар під процент.

Судом встановлено, що за отриманий товар відповідач розрахувався частково на загальну суму 588612,27грн. перерахувавши її в такі строки: 14.03.2019р. - 1996,25грн., 13.06.2019р. - 53680,05грн., 14.03.2019р. - 67056,00грн., 30.10.2019р. - 277000,00грн., 14.03.2019р. - 138879,97грн., 03.12.2019р. - 50000,00грн., що підтверджуються банківськими виписками на дату вказаних платежів.

Таким чином, станом на дату складання цієї позовної заяви заборгованість відповідача перед позивачем з оплати товару (основний борг) за договором поставки становить 719448,91грн.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно до ст. 193 Господарського кодексу України, яка цілком кореспондується зі ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Станом на день розгляду справи відповідач заборгованість у сумі 719448,91грн. не сплатив, документів спростовуючих позовні вимоги не надав у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення заборгованості за договором поставки №ОД-95 від 13.03.2019р. у сумі 719448,91грн. підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача 143889,78грн. штрафу слід зазначити наступне.

Згідно ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Отже, виходячи з матеріалів справи, відповідач виконав свої зобов`язання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 229 Господарського кодексу України учасник господарських відносин у разі порушення ним грошового зобов`язання не звільняється від відповідальності через неможливість виконання і зобов`язаний відшкодувати збитки, завдані невиконанням зобов`язання, а також сплатити штрафні санкції відповідно до вимог, встановлених цим Кодексом та іншими законами. Штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно п. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Відповідно до ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За приписами ст. 612 цього ж Кодексу боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з ч.2 ст. 218 Господарського Кодексу України учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Згідно ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За приписами ст. 230 Господарського кодексу України учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання штрафні (господарські) санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня). Згідно ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно пп. 7.1.3. п.7.1. договору за прострочення виконання грошових зобов`язань за цим договором понад 40 календарних днів відповідач сплачує позивачу штраф у розмірі 20% від суми грошового зобов`язання, простроченої понад 40 календарних днів.

Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок штрафу у сумі 143889,78грн., вважає його вірним та зазначає, що стягненню з відповідача підлягає штраф у сумі 143889,78грн.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача 10072,28грн. інфляційних втрат, 213438,98грн. процентів слід зазначити наступне.

Статтею 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом частини другої статті 625 Цивільного кодексу України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Відповідно до пп. 7.2.4. п.7.2. договору в разі прострочення відповідачем виконання грошових зобов`язань за цим договором він замість трьох процентів річних, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК, зобов`язується сплатити позивачу 48% річних від простроченої суми за весь час її прострочення.

Як вже було зазначено вище, відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення , зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Умовами договору сторони встановили, що розмір процентів від простроченої суми за весь час її прострочення становить 48%.

Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок процентів у сумі 213438,98грн. за період з 16.10.2019р. по 28.05.2020р., вважає його вірним та зазначає, що стягненню з відповідача підлягають проценти у сумі 213438,98грн. за період з 16.10.2019р. по 28.05.2020р. та у розмірі, встановленому сторонами у договорі.

Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат у сумі 10072,28грн. за період з листопада 2019 року по квітень 2020 року, вважає його вірним та зазначає, що стягненню з відповідача підлягають інфляційні витрати у сумі 10072,28грн. за період з листопада 2019 року по квітень 2020 року.

Щодо позовних вимог про зазначення в резолютивній частині судового рішення наступного «Органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання цього рішення, нарахувати проценти за такою формулою:(СОБ х 48 х КДП) : КДР : 100 = сума процентів, де: СОБ - сума основного боргу, простроченого СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761); 48 - розмір процентів; КДП - кількість днів прострочення сплати СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) суми основного боргу за період: з 29.05.2020 року і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу, КДР - кількість днів у році, у якому нараховуються проценти, і стягнути отриману суму процентів із СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) на користь Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» (ідентифікаційний код 34216986)» слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.10 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України, яка вводиться в дію з 01.01.2019р., суд, приймаючи рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня, може зазначити в рішенні про нарахування відповідних відсотків або пені до моменту виконання рішення з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування. Остаточна сума відсотків (пені) у такому випадку розраховується за правилами, визначеними у рішенні суду, органом (особою), що здійснює примусове виконання рішення суду і відповідні дії (рішення) якого можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому розділом VI цього Кодексу.

Підпунктом 7.2.4, договору встановлений обов`язок відповідача сплачувати позивачу проценти в розмірі, встановленому в договорі. Законодавством України, що регулює нарахування таких процентів, є ч, 2 ст. 625 ЦК. Вказаним підпунктом договору і ч. 2 ст. 625 ЦК передбачено нарахування таких процентів на суму боргу за весь час її прострочення. Враховуючи це і те, що позивачем проценти у твердій сумі нараховані лише за такий період прострочення відповідача: з 16.10.2019р. (з наступного дня після граничної дати повного та остаточного розрахунку за товар) по 28.05.2020р. (дата складання позову), клопотання позивача: зазначити в резолютивній частині рішення про нарахування відповідачу процентів у розмірі 48% річних (передбачених пп. 7.2.4. договору) на прострочену і несплачену ним суму основного боргу починаючи з 29.05.2020р. року і до моменту його виконання є законним і підлягає задоволенню, якщо тільки відповідачем не буде погашений повністю основний борг під час розгляду справи за цим позовом. Відсотки і проценти є словами синонімами і рівноправними у використанні, про що, зокрема, свідчить ч. 4 і 5 ст. 232 ГК і ч. 1 ст. 536 і ч. 4 ст. 613 ЦК. Отже, ч. 10 ст. 238 ГПК поширюється на вказаний підпункт договору.

Позивач просить вказати в резолютивній частині судового рішення певну формулу розрахунку процентів для того, що б у подальшому у виконавців не виникало запитань, як їх розраховувати, і вони не звантажували суди зайвими заявами про роз`яснення рішення в цій частині, а відповідач - скаргами щодо неправильного їх розрахунку. Вказана формула є ідентичною формулі, за якою позивач здійснив розрахунок 48% річних у твердій сумі і просить їх стягнути з відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про зазначення в резолютивній частині рішення щодо зобов`язання Органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання цього рішення, нарахувати проценти за такою формулою:(СОБ х 48 х КДП) : КДР : 100 = сума процентів, де: СОБ - сума основного боргу, простроченого СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761); 48 - розмір процентів; КДП - кількість днів прострочення сплати СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) суми основного боргу за період: з 29.05.2020 року і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу, КДР - кількість днів у році, у якому нараховуються проценти, і стягнути отриману суму процентів із СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) на користь Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» (ідентифікаційний код 34216986).

Відповідно до ст.3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є зокрема справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v.), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v.), № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року) (рішення Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України»).

За таких обставин, приймаючи до уваги вищенаведене, а також оцінюючи надані документальні докази в їх сукупності, позовні вимоги Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» до відповідача Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу «ТРОЯНДА» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про стягнення 1086849,95грн. у тому числі 719448,91грн. основного боргу, 10072,28грн. інфляційних втрат, 143889,78грн. штрафу, 213438,98грн. процентів, обґрунтовані, підтверджені матеріалами справи та підлягають задоволенню.

Судові витрати по сплаті судового збору у сумі 16302,75грн. покласти на відповідача відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 79, 86, 129, ст.ст. 232-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» до відповідача Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу «ТРОЯНДА» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про стягнення 1086849,95грн. - задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з Сільськогосподарського обслуговуючого кооперативу «ТРОЯНДА» (68322, Одеська область, Кілійський район, с. Червоний Яр, вул. Шкільна, 21, ) на користь Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» (470605, Запорізька область, Пологівський район, м. Пологи, вул. Лесі Українки, 162, кв.11, ) 719448,91грн. основного боргу, 10072,28грн. інфляційних втрат, 143889,78грн. штрафу, 213438,98грн. процентів, 16302,75грн. судового збору.

Наказ видати згідно зі ст. 327 ГПК України.

3. Органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання цього рішення, нарахувати проценти за такою формулою:(СОБ х 48 х КДП) : КДР : 100 = сума процентів, де: СОБ - сума основного боргу, простроченого СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761); 48 - розмір процентів; КДП - кількість днів прострочення сплати СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) суми основного боргу за період: з 29.05.2020 року і до моменту виконання цього рішення в частині сплати основного боргу, КДР - кількість днів у році, у якому нараховуються проценти, і стягнути отриману суму процентів із СОК «ТРОЯНДА» (ідентифікаційний код 31388761) на користь Приватного підприємства «БІЗОН-ТЕХ 2006» (ідентифікаційний код 34216986).

Повне рішення складено та підписано 07 грудня 2020 р. у зв`язку із перебуванням судді Степанової Л.В. на лікарняному з 26.11.2020р. по 04.12.2020р. включно.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.В. Степанова