ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про зупинення провадження

03 грудня 2020 року Справа № 923/970/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., при секретарі судового засідання Фінаровій О.Л., розглянувши у відкритому судовому зсіданні справу

за позовом: Фізичної особи-підприємця Музалевського Максима Сергійовича, м. Харків, ІПН НОМЕР_1 ,

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРИ АГРО", м. Херсон, ,

про стягнення 95740,01 грн.

За участю представників сторін:

від позивача - не з`явився;

від відповідача - керівник Кряжев І.Ю.

У відповідності до ч.1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

в с т а н о в и в:

Фізична особа-підприємець Музалевський Максим Сергійович звернувся до Господарського суду Херсонської області з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРИ АГРО" заборгованості у розмірі 95740,01 грн.. Позовні вимоги обґрунтовано посиланням на договір поставки № 22062020/1 від 22 червня 2020 року та на положення ст.ст. 509, 526, 530, 610, 626, 712 Цивільного кодексу України.

Ухвалою від 05 жовтня 2020 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи № 923/970/20 визначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Через відділ документального забезпечення роботи суду від відповідача у справі 02 листопада 2020 року надійшли наступні документи:

- клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки за твердженням відповідача доданий до матеріалів справи Договір поставки №22062020/1 від 22.06.2020 підписано іншою особою;

- клопотання про залучення до участі в справі в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет позову перевізників;

- відзив відповідача на позовну заяву з клопотанням про поновлення процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву.

Ухвалою від 06 листопада 2020 року суд продовжив строк розгляду справи на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та визначив подальший розгляд справи здійснювати з повідомленням/викликом сторін. Перше судове засідання у справі призначено на 03 грудня 2020.

За приписами ч.3.ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Так, ухвала суду від 06.11.2020 направлена на адресу учасників провадження рекомендованою поштою з повідомленням про вручення.

01 грудня 2020 року на електрону адресу Господарського суду Херсонської області від позивача у справі надійшли письмові пояснення, аналогічні пояснення надійшли до суду засобами поштового зв`язку 03.12.2020. У зазначених поясненнях позивач наполягає на задоволенні позову, заперечує проти задоволення клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи та просить суд розглядати справу без участі представника позивача.

У судове засідання 03.12.2020 прибув відповідач, який наполягає на задоволенні клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, призначення у справі почеркознавчої експертизи, поновлення процесуального строку для подачі відзиву та прийняття судом відзиву до розгляду та долучення до матеріалів справи.

Щодо клопотання ТОВ "ФРИ АГРО" про залучення до участі у справі третіх осіб, суд дійшов до наступних висновків.

За змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У вирішенні відповідного питання щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, суд з`ясовує, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення у даній справі таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Однак, відповідачем не обґрунтовано, яким чином рішення суду у даній справі може вплинути на права та обов`язки перелічених третіх осіб, зокрема, якими правами/обов`язками буде наділено вказаних осіб/змінено їх права чи обов`язки/позбавлено прав чи обов`язків відносно предмету спору за наслідками розгляду спору у даній справі.

На підставі викладеного, суд відмовляє відповідачу у задоволенні клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб.

Щодо клопотання відповідача про поновлення процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч. ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України).

Частиною 1 ст. 119 ГПК України визначається, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним встановленим переліком обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, в кожному випадку суд, з урахуванням конкретних обставин оцінює доводи і надані в обґрунтування заяви докази, та робить мотивований висновок щодо поважності причин пропуску строку.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч.1,2, п.4 ч.5 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

За таких обставин, суд визнає причини пропуску строку відповідачем для подання відзиву на позовну заяву поважними та поновлює відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, приймає відзив до розгляду та залучає його до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, заслухавши пояснення представника відповідача, суд дійшов до наступних висновків.

Так, у відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що Договір поставки № 22062020/1 від 22.06.2020 директором ТОВ "ФРИ АГРО" Кряжевим І.Ю. не підписувався, товар за видатковою накладною №9 від 03.07.2020 не отримував. Для підтвердження зазначених обставин відповідачем заявлено клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити наступне питання:

- Чи виконано підпис під печаткою ТОВ «ФРИ АГРО» (знизу праворуч) на першій, другій та третій сторінках Договору поставки № 22062020/1 від 22.06.2020 року, укладеного між фізичною особою-підприємцем Музалевським Максимом Сергійовичем і Товариством з обмеженою відповідальністю «ФРИ АГРО», ОСОБА_1 .

Проведення експертизи відповідач просив доручити Херсонському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Вирішуючи зазначене клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Відповідно до частини 1 статті 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Формулювання питань, які ставляться перед експертом, повинно, як правило, здійснюватись з урахуванням згаданих Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики та реєстр яких ведеться Міністерством юстиції України.

Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

В силу пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08 жовтня 1998 року, орієнтовний перелік питань, що можуть бути поставлені при проведенні відповідного виду експертизи, наведено в Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 Жовтня 1998 року №53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за №705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5).

Згідно із пунктом 1.1. Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5) (далі - Рекомендації) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Відповідно до пункту 1.3. Розділу І Рекомендацій для проведення досліджень орган, який призначив) експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган, який призначив експертизу, має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган, який призначив експертизу, зобов`язаний зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи (пункт 1.4. Розділу І Рекомендацій)

Відповідно до пункту 1.7. Розділу І Рекомендацій експериментальні зразки посвідчуються органом, який призначив експертизу. У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Згідно з частинами 4-7 статті 99 ГПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до статті 100 ГПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Згідно частини 1 статті 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

В даному випадку, після підтвердження технічної можливості виконання експертного дослідження у вказаній судом експертній установі, прийняття ухвали до виконання та за клопотанням експерта судом будуть надані всі вказані експертом документи та матеріли, які необхідні для проведення експертного дослідження та складання відповідного висновку.

Згідно з частиною 3 статті 102 ГПК України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні (частина 2 статті 102 Господарського процесуального кодексу України).

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява № 616 79/00) від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до частини 3 статті 99 ГПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Згідно з пунктом 1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08 жовтня 1998 року, експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування.

Відповідно до Додатку 1 до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (пункт 1.6) (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26 квітня 2017 року №1420/5) переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України по Херсонській області визначено Херсонському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Отже, суд в межах своїх повноважень обрав для проведення у даній справі судової експертизи Херсонський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.

Враховуючи те, що відповідач заперечує сам факт підписання договору поставки № 22062020/1 від 22 червня 2020, за яким позивачем нарахована заборгованість, а також заперечує факт отримання товару згідно видаткової накладної № 9 від 03 липня 2020 року, стверджуючи при цьому, що директор Кряжев І.Ю. договір та видаткову накладну не підписував, господарський суд дійшов висновку, що існують обставини для з`ясування яких необхідні спеціальні знання.

Частинами 1, 2 ст. 98 ГПК України встановлено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Суд вважає за доцільне звернутись до судового експерта з пропозицією реалізувати надане йому статтею 13 Закону України "Про судову експертизу" право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи.

Витрати по проведенню експертизи суд, з огляду на положення ст. 125 ГПК України, покладає на відповідача, як на заінтересовану сторону, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи.

З огляду на викладене, оскільки у справі № 923/970/20 призначено почеркознавчу експертизу, а тому провадження в справі підлягає зупиненню на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України, у зв`язку з призначенням у справі судової почеркознавчої експертизи.

Керуючись 99, 100, п. 2 ч. 1 ст. 228, 234, 235, 255, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРИ АГРО" про залучення до участі у справі третіх осіб відмовити.

2. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРИ АГРО" про призначення почеркознавчої експертизи - задовольнити.

3. Призначити по справі № 923/970/20 почеркознавчу експертизу.

4. На вирішення судової експертизи поставити наступні питання:

- Чи виконано підпис під печаткою ТОВ «ФРИ АГРО» (знизу праворуч) на першій, другій та третій сторінках Договору поставки № 22062020/1 від 22.06.2020 року, укладеного між фізичною особою-підприємцем Музалевським Максимом Сергійовичем і Товариством з обмеженою відповідальністю «ФРИ АГРО», ОСОБА_1 , чи іншою особою ?

- Чи виконано підпис під печаткою ТОВ «ФРИ АГРО» на Видатковій накладній № 9 від 03 липня 2020 року, ОСОБА_1 , чи іншою особою?

5. Проведення почеркознавчої експертизи доручити Херсонському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (73026, м. Херсон, Миколаївське шосе, 28-а).

6. Попередити експертів Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України про відповідальність, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

7. Обов`язок по оплаті вартості проведення судової експертизи покласти на Відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРИ АГРО".

8. Зобов`язати Відповідача, не пізніше 11.12.2020 року, надати суду: достовірні вільні зразки підпису Кряжева Ігоря Юрійовича, що виконані у період максимально наближений до періоду виконання досліджуваного підпису, у кількості не менше 10-15 зразків.

9. Відібрати у Кряжева Ігоря Юрійовича експериментальні зразки підпису, необхідні для проведення почеркознавчої експертизи.

10. Зобов`язати Позивача, не пізніше 18.12.2020 року, надати, на час проведення експертизи, оригінал Договору поставки № 22062020/1 від 22.06.2020 та оригінал Видаткової накладної № 9 від 03 липня 2020 року.

11. Надати експертам Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення судової почеркознавчої експертизи матеріали справи № 923/970/20, разом з вільними та експериментальними зразками підпису Кряжева Ігоря Юрійовича.

12. Зобов`язати Херсонський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України після проведення експертизи надіслати копію експертного висновку сторонам по справі, докази направлення надати суду разом з експертним висновком.

13. Зупинити провадження у справі № 923/970/20 на час проведення експертизи.

14. Копію ухвали направити сторонам у справі для відома та виконання та до Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 07.12.2020.

Суддя С.В. Нікітенко