ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

26.11.2020 Справа № 905/517/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Курило Г.Є.

при секретарі судового засідання Гайдук Д.М.,

розглянувши матеріали справи

за позовом: Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Маріуполь

до відповідача: Борисенко Дениса Геннадійовича , м.Маріуполь

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка

про стягнення 30625,00грн.

За участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи (в режимі відеоконференції): Монтач А.В. - в порядку самопредставництва.

Суть спору: Позивач, Державна Азовська морська екологічна інспекція, м.Маріуполь, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до відповідача, Борисенко Дениса Геннадійовича , м.Маріуполь, про стягнення 30625,00грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на здійснення відповідачем в супереч п.п. 3, 4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045 знищення зелених насаджень без оформлення відповідних документів.

Ухвалою суду від 03.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 905/517/20; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження; судове засідання призначено на 27.08.2020 о 10:00 год.; явка сторін визнавалась необов`язковою.

Ухвалою суду від 27.08.2020 оголошено перерву в судовому засіданні до 15.09.2020 о 10:00 год.

Ухвалою суду від 15.09.2020 призначено справу №905/517/20 до розгляду за правилами загального позовного провадження; розгляд справи почато зі стадії відкриття провадження у справі; призначено підготовче засідання.

29.09.2020 на адресу суду від Державної екологічної інспекції у Донецькій області надійшло клопотання, в якому заявник просить суд залучити Державну екологічну інспекцію у Донецькій області у якості позивача до участі у справі №905/517/20 за позовом до Борисенко Дениса Геннадійовича про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знищення зелених насаджень.

06.10.2020 через підсистему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про закриття провадження у справі, за змістом якого останній просить закрити справу у зв`язку із тим, що спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства оскільки відповідачем є фізична особа.

Ухвалою суду від 06.10.2020 відкладено підготовче засідання на 03.11.2020 о 10:00год.; відмовлено у задоволенні клопотання Державної екологічної інспекції у Донецькій області про вступ у справу в якості позивача; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Державну екологічну інспекцію у Донецькій області (85114, м.Костянтинівка, вул.Театральна,18а, ).

Ухвалою суду від 03.11.2020 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі, закрито підготовче провадження у справі №905/517/20, призначено розгляд справи по суті на 26.11.2020 о 10:00 год.

04.11.2020 на адресу суду від Державної екологічної інспекції у Донецькій області надійшли пояснення, у відповідності до яких вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, законними та підлягають задоволенню у повному обсязі.

26.11.2020 на електронну пошту суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника позивача, яка не скріплена кваліфікованим електронним підписом.

26.11.2020 на електронну пошту суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання. Документ не скріплено кваліфікованим електронним підписом.

Положеннями ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" передбачено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Однак, подані позивачем та відповідачем документи не підписані електронним цифровим підписом уповноваженої особи, тому не може вважатися оригіналом електронного документа.

З надісланих на електронну адресу суду документів не вбачається можливості ідентифікувати підписувачів, оскільки документи надіслані у вигляді файлу, який не скріплено електронним цифровим підписом.

За таких обставин, суд не приймає вищевказані документи до розгляду.

Представники сторін у судове засідання 26.11.2020 не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

У судовому засіданні 26.11.2020 (в режимі відеоконференції) третя особа просила позов задовольнити.

Стаття 42 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. При цьому, норми вказаної статті зобов`язують сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Враховуючи достатність зібраних по справі доказів, згідно ст.165 Господарського процесуального кодексу України суд вбачає за можливе розглянути справу по суті заявлених вимог за наявними матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно перевіривши матеріали справи та надані докази, суд встановив наступне.

Державна Азовська морська екологічна інспекція відповідно до Положення про Державну Азовську морську екологічну інспекцію (нова редакція), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 22.11.2018 №249, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень.

Згідно з абз.2 ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» під заходами державного нагляду (контролю) розуміють планові та позапланові заходи, які здійснюються органами держаного нагляду (контролю) шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Як вбачається з матеріалів справи, Приморська районна адміністрація Маріупольської міської ради звернулась до начальника Державної Азовської морської екологічної інспекції з листом №45.2-719-21-45.10 від 18.12.2017, отриманий позивачем 16.01.2018, у відповідності до якого повідомила, що на міській території Приморського району вздовж огородження комунального дошкільного навчального закладу «Ясла-садок №45 «Ясочка» управління освіти Маріупольської міської ради» Борисенко Денисом Геннадійовичем незаконно знищено 23 дерева, про що свідчить складений інспекцією міської ради з благоустрою м.Маріуполя протокол про адміністративне правопорушення від 06.12.2017. Однак, в протоколі Борисенко Д.Г. прокоментував, що за проханням дошкільного навчального закладу «Ясла-садок №45 «Ясочка» управління освіти Маріупольської міської ради» виконував знесення сухостійних дерев на території даного закладу та обрізку дерев вздовж огородження на міській території. Проінформовано позивача, що за проєктом розподілу території кварталів (мікрорайонів) м.Маріуполя вищевказана міська територія відноситься до внутрішньоквартальної території. Питання балансової належності 23 знесених дерев було відпрацьовано з ККП «Керуюча компанія «Приморська». За результатами встановлено, що дані дерева на балансі підприємства немає. Враховуючи вищенаведене, Приморська районна адміністрація Маріупольської міської ради просила взяти до відома вищевказану інформацію та прийняти відповідні заходи по комлетенції.

19.01.2018 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Азовського моря Нежвицьким Віталієм Юрійовичем складено протокол №013307, про те що гр. Борисенко Денис Геннадійович , який є фізичною особою підприємцем, здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тим, що о 09:00год 19.01.2018 на території Маріупольської міської ради в районі огорожі «Ясла-садок №45 «Ясочка» було виявлено факт знищення зелених насаджень, а саме: силами ФОП Борисенко Д.Г. було видалено до ступеня припинення росту 23 зелених дерева різних порід біля огорожі «Ясла-садок №45 « Ясочка » за межами садку. Відповідних дозвільних документів органів міської ради (акту обстеження, ордеру) ФОП Борисенко Д.Г. не отримував, що є порушенням ст. 25 Закону України «Про рослинний світ», п.п. 3, 4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, внаслідок порушення вимог природоохронного законодавства державі заподіяна шкода внаслідок знищення зелених насаджень.

Протокол №013307 від 19.01.2018 отриманий відповідачем та підписаний ним.

23.01.2018 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Азовського моря Нежвицьким Віталієм Юрійовичем винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №7/013307, у відповідності до якого встановлено, що гр. Борисенко Денис Геннадійович , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , дата ІНФОРМАЦІЯ_2 та місце РФ, Іркутська область, який (яка) проживає за адресою АДРЕСА_1 і працює на посаді: фізична особа-підприємець, Донецька область, м.Маріуполь, вул.Дністровська, 128, вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 25 Закону України «Про рослинний світ», ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 3; 4 «Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників в населених пунктах», тим, що о 09-00год, 19.01.2018 на території Маріупольської міської ради в районі огорожі Ясла-садочку №45 «Ясочка», розташованого за адресою: м. Маріуполь пр. Будівельників 28, було виявлено факт знищення зелених насаджень на території населеного пункту, а саме: силами ФОП Борисенко Д.Г. було незаконно видалено, до ступеню припинення росту, 23 зелених дерева різних порід, біля огорожі Ясла-садку №45, за межами садку. Відповідних дозвільних документів на знос зазначених зелених насаджень (ордер, акт обстеження зелених насаджень) ФОП Борисенко Д.Г. не оформлював. Дерева знаходились у задовільному стані з наступними діаметрами стовпів: акація 14 см. - 1 од, ясень 20 см - 1 од., акація 22 см - 1 од., ясень 22 см - 3 од, акація 24 см - 1 од, акація 26 см - 1 од, ясень 30 см - 1 од, акація 30 см - 3 од, акація 34 см - 2 од, акація 36 см - 3 од, акація 38 см - 1 од, акація 40см - 1 од, акація 44 см -1 од, акація 46 см - 1 од, ясень 52 см - 1 од, акація 56 см - 1 од. Керуючись ч.1 статті 153 та статтями 242-1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовиша» постановлено визнати гр. Борисенко Дениса Геннадійовича винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00грн.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення у порядку, визначеному статтями 287 - 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до Начальника Державної Азовської морської екологічної інспекції або до суду. Дата набрання чинності 02.02.2018.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, копія якого наявна в матеріалах справи, 30.01.2018 відповідач отримав постанову про накладення адміністративного стягнення №7/013307 від 23.01.2018.

02.02.2018 згідно з банківською квитанцією №0.0.954976037.1 відповідач сплатив штраф у розмірі 850,00грн.

02.03.2018 позивач направив на адресу відповідача претензію №4, згідно з якою Державна Азовська морська екологічна інспекція пропонувала відповідачу відшкодувати збиток, заподіяний державі порушенням внаслідок самовільного знищення зелених насаджень на суму 30625,00грн, перерахувавши її на відповідний рахунок, про що в місячний термін з моменту отримання листа повідомити Державну азовську морську екологічну інспекцію. Зазначено, що у разі відмови від добровільної сплати шкоди, Державна Азовська морська екологічна інспекція залишає за собою право звернутися з відповідним позовом до господарського суду.

Відповідач вимоги претензії не виконав, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України.

Частиною 1 ст.5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст.16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України.

Державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Метою управління в галузі охорони навколишнього природного середовища є реалізація законодавства, контроль за додержанням вимог екологічної безпеки, забезпечення проведення ефективних і комплексних заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, досягнення узгодженості дій державних і громадських органів у галузі охорони навколишнього природного середовища.

У відповідності до ст.38 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

В статті 40 вказаного Закону встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Згідно приписів ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; вину заподіювача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В даному випадку позивачем повинна бути доведена неправомірність поведінки відповідача, яка виражається у діях чи бездіяльності особи, до якої заявляється позов про стягнення шкоди. При цьому, такі дії повинні мати конкретне вираження, тобто позивачем має бути доведено, що відповідач вчинив неправомірні дії по видаленню дерев з порушенням порядку, встановленого чинним законодавством.

Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 №1045.

Згідно з п.3 Порядку (тут та надалі в редакції станом на дату порушення) передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених п.7-10 цього Порядку); на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; видалення зелених насаджень на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів не потребує прийняття рішення компетентним органом.

За змістом п.4 Порядку підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою (далі - заявник).

Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень.

Під час формування складу комісії компетентний орган протягом двох днів після надходження заяви надсилає запити до територіального органу Держекоінспекції, власника земельної ділянки (користувача), балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень, щодо можливості їх участі в роботі комісії.

Територіальний орган Держекоінспекції та заінтересовані організації у п`ятиденний строк після надходження запиту надсилають компетентному органу в письмовій формі повідомлення про включення свого представника до складу комісії.

Після надходження повідомлень компетентний орган протягом трьох днів затверджує склад комісії. У разі надходження повідомлень про відмову від участі представників територіального органу Держекоінспекції та заінтересованих організацій склад комісії затверджується без таких представників.

Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню (далі - акт), за формою, затвердженою Мінрегіоном.

Відновна вартість зелених насаджень визначається згідно з методикою, затвердженою Мінрегіоном.

У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті.

Кожному члену комісії надається один примірник акта. У разі відсутності представника територіального органу Держекоінспекції у складі комісії один примірник акта у триденний строк надсилається до територіального органу Держекоінспекції.

Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці.

Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.

Відповідно до п.5 Порядку ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Методику визначення відновної вартості зелених насаджень і зразок ордера затверджує Мінрегіон. Відновна вартість зелених насаджень, що належать до комунальної власності, сплачується до відповідного місцевого бюджету.

У п.6 Порядку визначено, що сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі.

Передбачена приписами чинного законодавства процедура оформлення дозвільних документів на видалення зелених насаджень передбачає чітко встановлене коло обов`язків суб`єкта господарювання та функцій компетентного органу щодо її здійснення.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач в порушення вищезазначеного порядку не отримав передбачені законодавство України дозвільні документи.

У відповідності до ст.28 Закону України «Про благоустрій в населених пунктах» встановлено, що охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. У містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком.

Згідно з п.2 ч.1 ст.16 Закону України «Про благоустрій в населених пунктах» на об`єктах благоустрою забороняється самовільно влаштовувати городи, створювати, пошкоджувати або знищувати газони, самовільно висаджувати та знищувати дерева, кущі тощо.

Відповідно до ст.13 Закону України «Про благоустрій в населених пунктах» до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: території загального користування: парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики; пам`ятки культурної та історичної спадщини; майдани, площі, бульвари, проспекти; вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; пляжі; кладовища; інші території загального користування; прибудинкові території; території будівель та споруд інженерного захисту територій; території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору. До об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту.

У відповідності до п.3.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 за №105 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 за №880/12754 визначено, що до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать: парки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, гідропарки, лугопарки, лісопарки, буферні парки, районні сади; дендрологічні парки, національні, меморіальні та інші; сквери; міські ліси; зони рекреації; зелені насадження в охоронних та санітарно-захисних зонах, зони особливого використання земель; прибережні зелені насадження; зелені насадження прибудинкової території.

Відповідно до п.3.2. цих Правил визначено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

На підставі викладеного вбачається, що зелені насадження, які розташовані вздовж огородження комунального дошкільного навчального закладу «Ясла-садок №45 «Ясочка» відносяться до об`єктів благоустрою та їх самовільне знищення забороняється.

У відповідності до ст.40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу, порушенні вимог щодо охорони, використання та відтворення рослинного світу під час проектування, розміщення, будівництва, реконструкції, введення в дію, експлуатації споруд та об`єктів, застосування технологій, які негативно впливають на стан об`єктів рослинного світу.

За приписами ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до ст.224 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено; під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Особливості застосування цивільної відповідальності визначені у ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», згідно з якою шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з вимогами ст. 66, 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не завдавати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.

Проаналізувавши надані суду докази, суд зазначає, що позивачем доведена належними доказами (протоколом про вчинення адміністративного правопорушення №013307 від 19.01.2018, постановою про накладення адміністративного стягнення від 23.01.2018 №7/013307, сплатою відповідачем штрафу та не оскарження дій Державної Азовської морської екологічної інспекції) неправомірність поведінки відповідача, яка виражається у вчиненні неправомірних дії по видаленню дерев з порушенням порядку, при цьому відповідачем не надано доказів дотримання законодавчо встановленого порядку видалення зелених насаджень, а тому, суд вважає доведеним факт видалення зелених насаджень без дотримання зазначених норм права, у зв`язку з чим такі дії є незаконними.

Виходячи з вищенаведеного, суд дійшов висновку, що у даному випадку наявні всі складові елементи делікту.

Розмір заявленої до стягнення шкоди за видалення зелених насаджень становить 30625,00грн, яка розрахована згідно з додатком №1 Постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 №559 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів".

Перевіривши розрахунок позивача, суд встановив, що він арифметично вірним, а тому позовні вимоги Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Маріуполь, до Борисенко Дениса Геннадійовича , м.Маріуполь, про стягнення 30625,00грн є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Крім того, суд зазначає, що позивач правомірно звернувся до Господарського суду Донецької області, оскільки на момент вчинення протиправних дій по видаленню зелених насаджень відповідач був зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності, також судом враховано, що Постановою Донецького апеляційного суду по справі № 264/7055/18 від 29.01.2020 закрито провадження по справі за позовом Державної Азовської морської інспекції до відповідача, Борисенко Дениса Геннадійовича , м.Маріуполь, про стягнення шкоди на підставі того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з положень ст.129 Господарського процесуального кодексу України та витрати по сплаті судового збору покладає на відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 4, 13-15, 41-46, 80, 86, 129, 233, 237-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Державної Азовської морської екологічної інспекції, м. Маріуполь до Борисенко Дениса Геннадійовича , м.Маріуполь, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, про стягнення 30625,00грн - задовольнити.

Стягнути з Борисенка Дениса Геннадійовича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь державного бюджету шкоду, заподіяну внаслідок незаконного знищення зелених насаджень у розмірі 30625,00грн на рахунок (IBAN) - UA0005051, МФО 899998, , код класифікації доходів бюджету 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності), банк отримувач Управління Державної казначейської служби України у місті Маріуполі Донецької області (УДКСУ у м.Маріуполь Донецької області), юридичний адрес: м.Маріуполь Донецької області, пр.Миру, 68, отримувач Маріуп.УК/м.Маріуполь/24062100.

Стягнути з Борисенко Дениса Геннадійовича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) на користь Державної Азовської морської екологічної інспекції (87517, Донецька обл., м.Маріуполь, пр.Нахімова, буд.76; ) судовий збір у розмірі 2102,00грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

У судовому засіданні 26.11.2020 оголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення, повний текст рішення складено та підписано 30.11.2020.

Суддя Г.Є. Курило