ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

23.11.2020 Справа № 920/513/17
м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі колегії суддів: головуючого судді Джепи Ю.А., судді Яковенка В.В. та судді Соп`яненко О.Ю. за участі секретаря судового засідання Галашан І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Сумської області матеріали справи № 920/513/17 у порядку загального позовного провадження

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІ ЕМ КОНТРОЛ» (вул. Лебедєва-Кумача, буд. 18, м. Київ, 03058, ідентифікаційний код 38214275),

до відповідача: Гетьманського національного природного парку (вул. Горького, буд. 25, м. Тростянець, Сумська область, 42600, ідентифікаційний код 35800187),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Міністерство екології та природних ресурсів України (вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 35, м. Київ, 03035, ідентифікаційний код 37552996),

про стягнення 1 025 931,37 грн,

за участю представників сторін:

позивача не з`явився,

відповідача адвокат Яковенко О.В. згідно наказу від 19.05.2017 № 282-0,

третьої особи не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

В червні 2017 року до Господарського суду Сумської області звернувся позивач з позовною заявою від 01.06.2017 б/н (вх. № 1716 від 07.06.2017), відповідно до якої просить стягнути з відповідача на свою користь 1 025 931,37 грн, в тому числі 857 033,99 грн заборгованості за виконані роботи відповідно до укладеного між сторонами договору № 52 розроблення проектно-кошторисної документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку від 05.11.2013; 32 320,68 грн 3 % річних, 136 576,70 грн інфляційних збитків, а також покласти на відповідача судові витрати, пов`язані із розглядом справи.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідач в порушення вимог статей 853, 882 Цивільного кодексу України безпідставно відмовляється від прийняття робіт за вищезазначеним договором, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), а тому він не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані позивачем за договором підряду.

Під час першого розгляду зазначеної справи в суді першої інстанції позивачем подано заяву (вх. № 6056 від 07.07.2017), в якій він просить суд долучити до матеріалів справи копію експертного звіту щодо розгляду кошторисної частини проектної документації по Робочому проекту від 23.05.2016 № 0361-3781-16/УЕБ.

Відповідач у відзиві на позовну заяву (вх. № 6431 від 24.07.2017) вказує на те, що додаткова угода № 4 від 21.12.2015 до договору розроблення проектно-кошторисної документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку № 52 від 05.11.2013 з боку відповідача не підписувалась, проект додаткової угоди № 4 від 21.12.2015 надсилався на адресу позивача, але підписаний з боку останнього примірник додаткової угоди відповідачу не був повернутий. Відповідач у відзиві також зазначає, що позивач неодноразово звертався до відповідача з листами про неможливість продовження робіт у зв`язку з відсутністю вихідних даних, тому у 2016 році сторонами було прийнято рішення роботи по проекту будівництва не продовжувати. Відповідно до п. 1.2. договору, отримання вихідних даних покладено на позивача. Містобудівні умови і обмеження, технічні умови не були отримані позивачем, тому останнім не пройдено визначені стадії розроблення проекту. Без отримання у повному обсязі вихідних даних взагалі не можна розробляти робочу документацію на будівництво, так як це суперечить чинному законодавству. Крім того, без вихідних даних проектна документація не може бути подана на експертизу та на затвердження відповідачу як замовнику. Відповідач вказує на те, що акти здачі-прийняття проектної продукції № 2 та № 3 разом з проектною документацією від позивача не отримував.

Позивач у додаткових письмових поясненнях до позову (вх. № 6493 від 24.07.2017) зазначає, що експертний звіт, який наданий до матеріалів справи щодо розгляду кошторисної частини проектної документації повністю відповідає чинному законодавству для такого типу будівництва, а виконання інших експертиз для відповідного будівництва не вимагається.

Позивач разом із заявою (вх. № 6905 від 08.08.2017) про долучення до матеріалів справи подав оригінал додаткової угоди № 4 до договору про розроблення проектно-кошторисної документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку № 52 від 05.11.2013, підписаної сторонами, листа відповідача № 444/02-05 від 21.12.2015 щодо продовження дії договору на 2016 рік, конверту зі штемпелем 22.12.2015.

Відповідач подав письмові пояснення по справі (вх. № 7244 від 21.08.2017) де заперечує факт отримання від позивача проектної документації та зазначає, що договірні відносини між сторонами закінчилися 31.12.2015.

Позивач під час першого розгляду цієї справи разом із заявою (вх. № 7477 від 30.08.2017) про долучення до матеріалів справи подав суду оригінали листа відповідача від 01.10.2015 № 363/02-05, конверту зі штемпелем від 06.10.2015, а також примірнику робочого проекту будівництва у 4-х томах.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Справа № 920/513/17 перебувала у провадженні колегії суддів Господарського суду Сумської області у складі: головуючий суддя Резніченко О.Ю., судді Котельницька В.Л. та Коваленко О.В.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 11.09.2017 у справі № 920/513/17 ухвалено позов задовольнити частково; стягнути з Гетьманського національного природного парку (вул. Горького, буд. 25, м. Тростянець, Сумська область, 42600, код 35800187) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (вул. Лебедєва-Кумача, буд. 18, м. Київ, 03058, ) 857 033,99 грн заборгованості, 2 602,50 грн 3 % річних, 10 955,43 грн інфляційних збитків, 13 058,88 грн витрат по сплаті судового збору; в іншій частині позову відмовити.

26.09.2017 на виконання вищезазначеного рішення судом видано відповідний судовий наказ.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 14.12.2017 апеляційну скаргу Гетьманського національного природного парку Міністерства екології та природних ресурсів України залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Сумської області від 11.09.2017 у справі № 920/513/17 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 04.12.2018 ухвалено касаційну скаргу Гетьманського національного природного парку задовольнити частково; рішення Господарського суду Сумської області від 11.09.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 14.12.2017 у справі № 920/513/17 скасувати, а справу № 920/513/17 передати на новий розгляд до Господарського суду Сумської області.

У цій постанові Верховний Суд зазначив, що суди першої та апеляційної інстанцій не встановили: чи позивачем належно виконано умови договору, враховуючи те, що суди не досліджували питання надання відповідачем всіх затверджених вихідних даних (архітектурно-планувальне завдання, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва). Судами достеменно не встановлено, який саме акт здачі-приймання проектної документації направлявся позивачем відповідачу, чи акт № 2 від 20.12.2015, чи акт № 2 від 28.12.2015 та у скількох примірниках направлялась документація. Судами першої та апеляційної інстанцій також не досліджувались обставини направлення позивачем відповідачу 03.04.2017 документації у відповідності до пункту 4.1 договору. Тобто, суди першої та апеляційної інстанцій належним чином не дослідили обставини належного виконання позивачем своїх зобов`язань за договором та, як наслідок, виникнення у відповідача обов`язку з оплати таких робіт.

Зважаючи на викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що при вирішенні даного спору суди першої та апеляційної інстанцій не дотримались вимог статей 43, 47, 43, 84 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній до 15.12.2017) щодо прийняття судового рішення на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Суди не дослідили усі зібрані у справі докази, що унеможливило встановлення усіх фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, тому судові рішення підлягають скасуванню як такі, що прийняті з порушенням норм процесуального права.

Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 у справі № 920/513/17 наведено висновок, що під час нового розгляду справи судам слід взяти до уваги викладене у цій постанові, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, прав і обов`язків сторін і в залежності від встановленого та у відповідності з чинним законодавством вирішити спір з належним обґрунтуванням мотивів та підстав такого вирішення у судовому рішенні, ухваленому за результатами судового розгляду.

За приписами частини першої статті 316 ГПК України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

04.01.2019 матеріали справи № 920/513/17 надійшли до Господарського суду Сумської області.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2019, визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя Джепа Ю.А., судді Костенко Л.А., Соп`яненко О.Ю.

Ухвалою від 09.01.2019 у справі № 920/513/17 постановлено призначити підготовче засідання на 04.12.2019, 12:30.

30.01.2019 від представника відповідача до суду надійшов відзив від 29.01.2019 № 40/02-03, відповідно до якого останній зазначає, що замовником (відповідачем) надано виконавцю (позивачу) лише завдання на проектування, що підтверджується договором, підписаним сторонами завданням на проектування та листом від 01.10.2015 № 363/02-05, тобто лише частину вихідних даних на проектування, інші складові вихідних даних, а саме: архітектурно-планувальне завдання, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкту будівництва - замовником надані не були. Порядок отримання вихідних даних та вимоги до вихідних даних, які повинні бути надані відповідачем позивачу договором не визначені.

Представник відповідача у відзиві зазначає, що Гетьманський національний природній парк на час дії договору, і на даний час не є власником, та не є землекористувачем земельної ділянки, на якій планується будівництво вказаної в договорі адміністративної будівлі, тому відповідачем не могли бути отримані (а відповідно - надані позивачу) вихідні дані, а саме: містобудівні умови та обмеження, бо це б суперечило вимогам статей 26, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вказані обставини були роз`яснені відповідачу Охтирською районною державною адміністрацією листом від 04.12.2017 № 01-23/7/3/2858/ а також Тростянецькою районною державною адміністрацією листом від 11.12.2017 № 02-23/2402.

На підставі наведеного представник відповідача зазначає, що дії позивача щодо розроблення проектно-кошторисної документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку без отримання вихідних даних в повному об`ємі (технічних умов, містобудівних умов та обмежень) вчинені з порушенням пунктів 1.2, 5.1, 5.2, договору, а також нормативних актів включаючи Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

04.02.2019 відповідач надав суду клопотання про залучення до розгляду справи третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача від 01.02.2019 № 50/02-03, відповідно до якого просить суд залучити в якості третьої особи на стороні відповідача Міністерство екології та природних ресурсів України.

У зв`язку із відсутністю судді члена колегії Костенко Л.А., з метою недопущення порушення строків розгляду справи, на підставі службової записки головуючого судді від 04.02.2019 та розпорядження в.о. керівника апарату Господарського суду Сумської області від 04.02.2019 змінено склад судової колегії, яка розглядає дану справу.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2019 для розгляду справи призначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Джепа Ю.А, судді Соп`яненко О.Ю. та судді Заєць С.В.

Відповідно до частини чотирнадцятої статті 32 ГПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи № 920/513/17 розпочато спочатку на стадії підготовчого провадження.

Ухвалою від 04.02.2019 у справі № 920/513/17 судом постановлено відкласти підготовче засідання на 27.02.2019, 14:30; задовольнити клопотання відповідача про залучення до розгляду у справі третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Міністерство екології та природних ресурсів України (03035, вул. Митрополита Василя Липківського 35, м. Київ, код 37552996) та залучити його до участі у справі.

04.02.2019 від відповідача до суду надійшло клопотання від 01.02.2019 № 48/02-03 про проведення судового засідання в режимі відео конференції.

Ухвалою від 07.02.2019 у цій справі задоволено вищезазначену заяву відповідача та доручено Тростянецькому районному суду Сумської області (вул. Миру 9, м. Тростянець Сумської області, 42600) забезпечити проведення судового засідання у справі № 920/513/17, призначеного на 27.02.2019, 14:30 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду за участі представника відповідача.

27.02.2019 від представника третьої особи до суду надійшли письмові пояснення від 26.02.2019 № 178/11-19, відповідно до яких останній зазначає, що позивачем виконано неналежним чином свої зобов`язання за договором, тому позовна заява не підлягає задоволенню.

27.02.2019 розгляд зазначеної справи по суті не відбувся у зв`язку з відпусткою судді Заєць С.В., що унеможливлювало розгляд справи, однак не було підставою для проведення повторного автоматизованого розподілу справи.

За приписами частини тринадцятої статті 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи факт виходу судді Заєць С.В. з відпустки та положення частини тринадцятої статті 32 Господарського процесуального кодексу України, суд ухвалою від 01.03.2019 у справі № 920/513/17 призначив підготовче засідання на 15.03.2019, 11:00 за участі представників сторін в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, а ухвалою від 15.03.2019 у ці справі постановлено відкласти підготовче засідання на 28.03.2019, 14:00 за участі представників сторін в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

18.03.2018 від відповідача до суду надійшли наступні клопотання:

- клопотання від 15.03.2019 № 114/02-03 про залучення до матеріалів справи письмових доказів, а саме: копії поштового конверта з ідентифікатором 494, на підтвердження направлення позивачу відзиву на позовну заяву, а також опис і повідомлення; залучити до матеріалів справи документи на підтвердження повторного направлення позивачу відзиву на позовну заяву;

- клопотання від 15.03.2019 № 116/02-03 про зобов`язання позивача виконати ухвалу Харківського апеляційного господарського суду від 22.11.2017 в частині надання письмових пояснень;

- клопотання від 13.03.2019 № 115/02-13 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якому просить суд призначити у справі будівельно-технічну експертизу, виконання якої доручити Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1) Який обсяг та перелік вихідних даних, згідно договору № 52 від 05.11.2013, був використаний у розробленні документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями?

2) Чи відповідає розроблена документація вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

Ухвалою від 28.03.2019 у справі № 920/513/17 судом постановлено продовжити строк підготовчого провадження у справі 920/513/17 на тридцять днів; задовольнити клопотання відповідача про залучення до матеріалів справи письмових доказів; долучити до матеріалів цієї справи зазначені в клопотанні письмові докази; відмовити у задоволенні клопотання відповідача про зобов`язання позивача виконати ухвалу Харківського апеляційного господарського суду від 22.11.2017 в частині надання письмових пояснень; відкласти підготовче засідання та розгляд клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи в даній справі на 09.04.2019, 14:30 за участі представників сторін в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

01.04.2019 від відповідача до суду надійшло клопотання від 29.03.2019 (Вих№ 164/02-03) про витребування від позивача письмових пояснень на підставі статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою від 09.04.2019 у справі № 920/513/17 постановлено відмовити в задоволенні клопотання відповідача про витребування письмових пояснень; клопотання відповідача Гетьманського національного природного парку від 13.03.2019 № 115/02-03 про призначення у справі № 920/513/17 судової будівельно-технічної експертизи задовольнити частково; призначити у справі № 920/513/17 судову будівельно-технічну експертизу, доручивши її проведення Сумському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С. (40000, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 27). На вирішення судовому експерту (експертам) поставити наступні питання:

1) Який обсяг визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) був використаний у розробленій ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс», правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ» проектно-кошторисній документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку?

2) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс», правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку визначеним Договором № 52 від 05.11.2013 вихідним даним на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) та умовам Договору № 52 від 05.11.2013?

3) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») на виконання умов Договору № 52 від 05.11.2013 проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку вимогам нормативно-правових актів та державних стандартів України в галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність? Провадження у справі № 920/513/17 зупинити на період проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 10.05.2019 судом поновлено провадження у справі № 920/513/17 для розгляду клопотання судових експертів.

У зв`язку із відсутністю судді члена колегії Заєць С.В., з метою недопущення порушення строків розгляду справи, на підставі службової записки головуючого судді від 21.06.2019 та розпорядження в.о. керівника апарату Господарського суду Сумської області від 21.06.2019 змінено склад судової колегії, яка розглядає дану справу.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2019 для розгляду справи призначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Джепа Ю.А, судді Яковенка В.В. та судді Соп`яненко О.Ю.

У зв`язку із відсутністю судді члена колегії Яковенка В.В., з метою недопущення порушення строків розгляду справи, на підставі службової записки головуючого судді від 11.07.2019 та розпорядження керівника апарату Господарського суду Сумської області від 11.07.2019 змінено склад судової колегії, яка розглядає дану справу.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2019 для розгляду справи призначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Джепа Ю.А, судді Жерьобкіної Є.А. та судді Соп`яненко О.Ю.

16.07.2019 до суду відповідачем подано клопотання від 15.07.2019 № 378/02-03 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якому просить суд винести ухвалу про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1) Який обсяг визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) був використаний у розробленій ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисній документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку?

2) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку визначеним Договором № 52 від 05.11.2013 вихідним даним на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) та умовам Договору № 52 від 05.11.2013?

3) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») на виконання умов Договору № 52 від 05.11.2013 проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку вимогам нормативно-правових актів та державних стандартів України в галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність?

Ухвалою від 23.07.2019 судом поновлено провадження у справі № 920/513/17 судом постановлено задовольнити клопотання відповідача від 15.07.2019 № 378/02-03 про призначення у справі № 920/513/17 судової будівельно-технічної експертизи; призначити у справі № 920/513/17 судову будівельно-технічну експертизу, доручивши її проведення Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С. (вул. Чураївни, 1/1, м. Полтава, 36004). На вирішення судовому експерту (експертам) поставити наступні питання:

1) Який обсяг визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) був використаний у розробленій ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисній документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку?

2) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку визначеним Договором № 52 від 05.11.2013 вихідним даним на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) та умовам договору № 52 від 05.11.2013?

3) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») на виконання умов договору № 52 від 05.11.2013 проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку вимогам нормативно-правових актів та державних стандартів України в галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність? Провадження у справі № 920/513/17 зупинити на період проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2019 вищевказану ухвалу Господарського суду Сумської області від 23.07.2019 залишено без змін, а 05.11.2019 повернуто до Господарського суду Сумської області матеріали справи.

07.11.2019 матеріали справи № 920/513/17 у 7-ми томах разом із технічною документацією у 4-х томах направлено Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса для проведення будівельно-технічної експертизи.

25.11.2019 до Господарського суду Сумської області надійшов лист з клопотанням судових експертів Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса від 19.11.2019 № 1108/17.3-13/19 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, а саме: в повному обсязі, належним чином зшитої проектно-кошторисної документації на будівництво адміністративної будівлі з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку в с. Кліментово Охтирського району Сумської області, розроблену ТОВ НВП «Діоніс» за договором № 52 від 05.11.2013; вихідні дані на проектування; інженерно-геологічні та геодезичні вишукування території земельної ділянки об`єкта будівництва. А також зазначено про необхідність письмово повідомити про фактичний обсяг (кількість альбомів, книг, томів) розробленої ТОВ НВП «Діоніс» проектно-кошторисної документації за договором № 52 від 05.11.2013.

25.11.2019 до Господарського суду Сумської області також надійшов лист з Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса від 21.11.2019 № 5154/05-21/18/19-19 з рахунком на оплату експертизи від 18.11.2019 № 2566.

02.12.2019 Господарським судом Сумської області направлено лист-відповідь Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса про витребування у Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса матеріалів справи № 920/513/19 для поновлення провадження в справі з метою розгляду вищезазначених клопотань судового експерта в судовому засіданні.

27.12.2019 матеріали справи № 920/513/17 у 7-ми томах (за виключенням технічної документації у 4 томах) повернуто до Господарського суду Сумської області.

У зв`язку із відсутністю судді члена колегії Жерьобкіної Є.А., з метою недопущення порушення строків розгляду справи, на підставі службової записки головуючого судді від 03.01.2020 та розпорядження керівника апарату Господарського суду Сумської області від 03.01.2020 змінено склад судової колегії, яка розглядає дану справу.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2020 для розгляду справи призначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Джепа Ю.А, судді Яковенка В.В. та судді Соп`яненко О.Ю.

Ухвалою від 03.01.2020 судом постановлено провадження у справі № 920/513/17 поновити; призначити судове засідання для розгляду клопотань судових експертів у справі № 920/513/17 на 27.01.2020, 11:00.

Ухвалою від 27.01.2020 у справі № 920/513/17 постановлено задовольнити клопотання судових експертів Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С. від 19.11.2019 № 1108/17.3-13/19 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи; матеріали справи № 920/513/17 та отримані для експертного дослідження додаткові матеріали направити Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С. (вул. Чураївни, 1/1, м. Полтава, 36004); провадження у справі № 920/513/17 зупинити.

15.05.2020 матеріали справи № 920/513/17 повернуті до Господарського суду Сумської області разом із висновком експертів № 2064/2065 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної експертизи від 30.04.2019.

Відповідно до висновку експертів № 2064/2065 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної експертизи від 30.04.2019 судовими експертами по першому питанню зазначено, що з обсягу визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва), при розробленні ТОВ «НВП «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочого проекту на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, було використано завдання на проектування. Складання архітектурно-планувального завдання (АПЗ), на момент укладання договору № 52 від 05.11.2013, не передбачено вимогами нормативно-правових актів у галузі будівництва.

По другому питанню зазначено, що розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, не відповідає, визначеному Договором № 52 від 05.11.2013, завданню на проектування, яке є складовою вихідних даних. Містобудівні умови і обмеження та технічні умови, які являються, відповідно до нормативно-правових актів у галузі будівництва, складовою вихідних даних, не складалися. За відсутності містобудівних умов і обмежень та технічних умов встановити, чи відповідає у повному обсязі розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, вихідним даним та умовам договору № 52 від 05.11.2013, не видається за можливе.

По третьому питанню судовими експертами зазначено, що розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Не відповідність полягає у наступному:

- в пояснювальній записці відсутні вихідні дані (завдання на проектування, містобудівні умови та обмеження та технічні умови), відомості про черговість будівництва, матеріали ОВНС, доступність території об`єкта для маломобільних груп населення, розрахунок категорії складності (п. Д.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутні обґрунтування архітектурних рішень та їх відповідність функціональному призначенню з урахуванням містобудівних вимог (п. Д.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- в складі робочого проекту відсутня технологічна частина (п. Д.З ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутні заходи щодо захисту від блукаючих струмів та інженерні рішення щодо протипожежних заходів (п. Д.4 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутній розділ організація будівельного виробництва (п. Д.6 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво);

- робочий проект не укомплектований за розділами. Нумерація томів відсутня. Обсяг робочого проекту (альбомів), не відповідає переліку кількості томів, наведеного на аркуші № 1 (шифр 14-59-СП) альбому «Пояснительная записка. Чертежи» (п. 5.1.1 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»);

- у наданих альбомах відсутні обкладинки, титульні аркуші, вихідні дані на проектування (п. 5.1.2 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»);

- позначення, які вказані в відомостях основних комплектів робочих креслень, які входять до альбому №3 по об`єкту «Хозяйственное здание (пожарное депо)», не відповідають позначенням, наведеним на аркушах креслень, в складі альбому №3 відсутні аркуші креслень, які включені до переліку у відомостях основних комплектів креслень (п. 5.1.3 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»).

Ухвалою від 20.05.2020 у справі № 920/513/17 постановлено провадження у справі № 920/513/17 поновити; призначити підготовче засідання у справі № 920/513/17 на 17.06.2020, 12:30 в режимі відеоконференції за участі представників сторін.

Представник відповідача подав письмові пояснення від 09.06.2020 № 259/02-03 по суті спору із урахуванням висновку будівельно-технічної експертизи, а також клопотання від 09.06.2020 № 258/02-03 про включення вартості будівельно-технічної експертизи до складу судових витрат.

Ухвалою від 17.06.2020 у справі № 920/513/17 постановлено відкласти підготовче засідання у справі на 08.07.2020, 12:00 за участі представників сторін в режимі відеоконференції.

08.07.2020 розгляд зазначеної справи не відбувся у зв`язку з відрядження судді Джепи Ю.А. з 07.07.2020 по 10.07.2020 та відпусткою судді Яковенка В.В. з 06.07.2020 по 07.08.2020, що унеможливлювало розгляд справи, однак не було підставою для проведення повторного автоматизованого розподілу справи.

У період з 13.07.2020 по 27.07.2020 та з 03.08.2020 по 14.08.2020 суддя Джепа Ю.А. перебувала у відпустці, а також у період з 03.08.2020 по 17.08.2020 суддя Соп`яненко О.Ю. перебувала у відпустці.

Ухвалою від 18.18.2020 у справі № 920/513/17 постановлено призначити підготовче засідання на 31.08.2020, 12:00 за участю представника позивача Черкашина І.І. та представника відповідача Яковенка О.В. у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://easycon.com.ua).

Відповідно до вимог частини другої статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи, що судом було вчинено всі дії в межах підготовчого провадження з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, суд ухвалою від 31.08.2020 закрив підготовче провадження у справі № 920/513/17 та призначив справу до судового розгляду по суті на 05.10.2020, 10:30 за участю представника позивача Черкашина І.І. та представника відповідача Яковенка О.В. у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://easycon.com.ua).

05.10.2020 розгляд зазначеної справи по суті не відбувся у зв`язку з лікарняним головуючого судді Джепи Ю.А., що унеможливлювало розгляд справи, однак не було підставою для проведення повторного автоматизованого розподілу справи.

З 09.10.2020 по 21.10.2020 суддя член колегії Соп`яненко О.Ю. перебувала на лікарняному.

З 15.10.2020 по 25.10.2020 суддя член колегії Яковенко В.В. перебував у відпустці.

26.10.2020 від представника позивача до суду надійшла заява від 20.10.2020 б/н (вх. № 9425/20 від 26.10.2020) про розгляд справи без участі представника позивача.

Ухвалою від 29.10.2020 у справі № 920/513/17 постановлено призначити розгляд справи № 920/513/17 по суті в судове засідання на 23.11.2020, 11:30 в режимі відеоконференції. Провести судове засідання у справі № 920/513/17, призначене на 23.11.2020, 11:30 за участю представників позивача Черкашина І.І. та відповідача Яковенка О.В. у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://easycon.com.ua).

Представник позивача в судове засідання по суті 23.11.2020 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Представник відповідача - Яковенко О.В. приймав участь у судовому засіданні по суті 23.11.2020 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» (пошук в мережі Інтернет здійснюється за посиланням: https://easycon.com.ua); усно зазначив, що проти задоволення повних вимог заперечує та вважає за можливе ухвалення судом рішення у даному судовому засіданні.

Представник третьої особи в судове засідання по суті 23.11.2020 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Згідно зі статті 194 Господарського процесуального кодексу України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Статтею 114 ГПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

За змістом статті 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до частини четвертої статті 11 ГПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання витребуваних судом документів, приймаючи до уваги час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України, статтями 13, 14, 74 ГПК України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, сторонам створені усі належні умови для надання доказів у справі та є підстави для розгляду справи по суті за наявними у ній матеріалами.

Судовий процес на виконання вимог статті 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до статті 233 ГПК України рішення у цій справі прийнято в нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих учасниками справи.

У судовому засіданні 23.11.2020 на підставі статті 240 ГПК України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до укладеного між сторонами договору № 52 від 05.11.2013 (надалі - договір), позивач зобов`язався розробити проектно-кошторисну документацію на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, стадії якого зазначені у п. 1.2. договору та передати її відповідачу, а останній, в свою чергу, зобов`язався прийняти та оплатити належним чином виконані роботи проектну документацію.

За умовами п. 1.2. договору, позивач виконує такі стадії: отримання вихідних даних, розробка робочої документації, розробка проектної документації, подання проектної документації на погодження, експертизу та затвердження виконується за його рахунок.

Згідно з п. 1.5. договору, зміст і строки виконання основних етапів та стадій проектування об`єкта архітектури визначаються календарним планом виконання робіт (додаток № 2) та додатковими угодами, що є невід`ємними частинами договору.

Відповідно до п. 2.1. договору, вартість робіт на розробку проектної документації за договором складає 930,0 тис. грн з ПДВ, протокол погодження договірної ціни (додаток № 1).

Порядок здійснення оплати визначений сторонами у розділі 3 договору.

Оплата проводиться відповідачем поетапно відповідно до стадій виконання робіт та актів виконаних робіт, наданих позивачем. Залишок коштів в розмірі 5% від суми договору перераховується позивачу після підписання остаточного акту виконаних робіт по договору, здачі проектно-кошторисної документації і отримання позитивного висновку комплексної інвестиційної експертизи не пізніше 5 днів. У разі відсутності бюджетного фінансування у відповідача на зазначені цілі, розрахунки будуть здійснюватися протягом 5 банківських днів з дня отримання фінансування (п. 3.1. договору).

За умовами п. 4.1. договору, за 10 календарних днів до закінчення строку передання документації позивачем відповідачу, позивач подає відповідачу акт приймання-передачі документації та саму документацію на електронних та паперових носіях у чотирьох примірниках.

Відповідач зобов`язаний прийняти подані позивачем відповідно до договору документацію та акт і протягом 15 календарних днів з дня отримання акту приймання-передачі документації підписати його, повернути позивачу один примірник. (п. 4.2. договору).

Відповідно до п 4.3. договору, в разі якщо виконані роботи щодо розробки документації не відповідають умовам договору, відповідач має право протягом 15 календарних днів подати мотивовану відмову від приймання проектної документації разом з проектом двостороннього акта з переліком доопрацювань, які потрібно виконати та строків їх виконання.

Згідно з п. 4.4. договору, якщо у встановлений пунктами 4.2. та 4.3. договору строки позивач не отримує підписані відповідачем акт приймання-передачі документації або його мотивовану відмову, документація вважається такою, що прийнята з додержанням усіх умов договору.

За умовами п. 5.1. договору, проектна документація розробляється на підставі затверджених відповідачем вихідних даних на проектування, до яких належать архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які надаються відповідачем позивачу.

Відповідно до п. 5.2. договору, позивач зобов`язаний почати виконання робіт після отримання від відповідача вихідних даних та виконати роботи відповідно до діючих нормативних вимог.

Пунктом 5.4. договору передбачено, якщо під час виконання проектних робіт з`ясується неминучість отримання негативного результату або недоцільність подальшого проведення проектних робіт, позивач зобов`язаний припинити їх виконання і повідомити про це відповідача у 5-ти денний строк після припинення робіт.

У цьому випадку сторони зобов`язані у 15-ти денний строк розглянути питання про можливість, доцільність і напрями продовження проектних робіт. У випадку домовленості сторін про припинення робіт складається двосторонній акт і відповідач сплачує тільки фактично виконані роботи.

Згідно з п. 5.5. договору, після надання позивачем проектної документації відповідачу, останній зобов`язується прийняти її та оплатити згідно з договором.

Відповідно до пункту 10.1 Договору (з урахуванням додаткової угоди від 21.12.2015 № 4) строк дії договору закінчується 31.12.2016.

Згідно з додатком № 2 до договору «Календарний план виконання робіт» позивач зобов`язався виконати у строк 20 робочих днів наступні роботи: інженерно-геодезичні роботи, інженерно-геологічні роботи, архітектурно-будівельне рішення, опалення та вентиляція, водопостачання та каналізація, електроосвітлення, благоустрій. Календарний план виконання робіт дійсний при умові безперервного фінансування відповідачем виконання проектних робіт і може коригуватися з умов зміни проектних рішень та ініціативою відповідача за умови виконання додаткових робіт.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем було надано завдання на проектування від 05.11.2013.

Додатковою угодою № 1 від 26.12.2013 пункт 10.1. договору викладено в новій редакції, згідно з якою строк дії договору закінчується 31.12.2014.

Додатковою угодою № 2 від 25.12.2014 пункт 10.1. договору викладено в новій редакції, згідно з якою строк дії договору закінчується 31.12.2015.

Додатковою угодою № 3 від 24.09.2015 пункт 10.1. договору викладено в новій редакції, згідно з якою строк дії договору закінчується 31.12.2015. Кошторисна вартість робіт по договору на 2015 рік складає 857 034,00 грн.

Додатковою угодою № 4 від 21.12.2015 пункт 10.1. договору викладено в новій редакції, згідно з якою строк дії договору закінчується 31.12.2016.

Відповідно до акта здачі - приймання проектної продукції за договором від 25.12.2013 № 1 виконавцем (позивачем) виконано перший етап робіт - інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні роботи, ціна яких складає 72 966,01 грн.

Роботи першого етапу прийняті замовником (відповідачем) без зауважень та оплачені.

Позивач листами від 25.12.2013 № 20, від 28.09.2015 № 26 звертався до відповідача щодо надання вихідних даних для розроблення проекту та зазначав про його обов`язок як замовника надати такі дані.

Листом від 01.10.2015 № 363/02-05 на лист від 28.09.2015 № 26 відповідач повідомив позивача, що при укладенні договору ним надані позивачу передпроектні пропозиції та завдання на проектування, яке прийнято позивачем до виконання. Цих складових вихідних даних достатньо для розробки робочої та проектної документації проекту. Відповідач повідомляє позивача, що фінансування робіт за договором забезпечено повністю, тому відповідач не вбачає причин припиняти роботи за договором. Щодо інших вихідних даних, які необхідні для закінчення розробки проекту, відповідач зазначає, що останні будуть надані під час виконання робочої та проектної документації.

Згідно з експертним звітом щодо розгляду кошторисної частини проектної документації по робочому проекту, виконаним Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрекспертиза в будівництві», кошторисна документація враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом та складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва».

Листом № 30 від 28.12.2015 позивач направив відповідачу акт № 2 здачі-приймання проектної документації від 28.12.2015 та проекту документацію (робочий проект): Будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку (фіскальний чек № 9409 від 28.12.2015, номер поштового відправлення 006, опис вкладення у цінний лист від 28.12.2015, т. 1, а.с. 25).

Згідно з листом УДППЗ «Укрпошта» Київська міська дирекція від 22.03.2016 № 38-10/26, поштове відправлення № 006 з повідомленням, адресоване Гетьманському природному національному парку, 05.01.2016 відправлене до відділення зв`язку Тростянець, 42600. В цей же день згідно з зазначеною адресою було доставлено повідомлення про надходження поштового відправлення. Повторне повідомлення вручене 12.01.2016 уповноваженій особі на одержання пошти, згідно з договором. При врученні повторного повідомлення уповноважена особа в усній формі від одержання посилки відмовилась. Оформити відмову від одержання в письмовій формі також відмовилась. Посилка 05.02.2016 повернута за зворотною адресою та видана 10.02.2016 представнику ТОВ «НВП «Діоніс».

25.01.2016 позивач звернувся до відповідача з претензією вимогою від 22.01.2016 за № 1 щодо підписання акту № 2 здачі-приймання проектної документації на суму 810 533,99 грн та оплати заборгованості (фіскальний чек № 8498 від 25.01.2016, повідомлення про вручення поштового відправлення 28.01.2016, т. 1, а.с. 28).

03.04.2017 разом з претензією - вимогою від 25.03.2017 позивачем відповідачу надіслано акт № 2 здачі-приймання проектної документації на суму 810 533,99 грн, результат робіт: робочий проект, пояснювальну записку, креслення 4 томи в 3-х екземплярах (повторно), а також акт № 3 здачі-приймання проектної продукції на суму 46500,00 грн у двох примірниках, підписаних з боку позивача, експертний звіт від 23.05.2016.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач не виконав належним чином договірних зобов`язань щодо прийняття виконаних робіт та їх оплати, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість перед позивачем в сумі 857033,99 грн.

Відповідач в обґрунтування своїх заперечень проти позову зазначає, що зобов`язання позивача щодо розроблення проектно-кошторисної документації виконане позивачем неналежним чином, оскільки його виконання до отримання вихідних даних є передчасним.

Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

Відповідно до частини першої статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених Господарським кодексом України, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Статтею 174 ГК України визначено, що підставою виникнення господарських зобов`язань зокрема є господарські договори та інші угоди, передбачені законом, а також угоди, не передбачених законом, але такі, які йому не суперечать.

Статтею 193 ГК України встановлено обов`язок суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться, до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до вимог частини першої статті 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Згідно статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Згідно з статей 526, 530 Цивільного кодексу України та статті 193 Господарського кодексу України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Згідно зі статте 6 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Частиною першою статті 180 ГПК України визначено, що зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Згідно з ч астиною першою статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Стаття 204 ЦК України передбачає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно статті 887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 888 ЦК України визначено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов`язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов`язковим для сторін з моменту його затвердження замовником.

Підрядник зобов`язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника.

Відповідно до статті 889 ЦК України замовник зобов`язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт: 1) сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом; 2) використовувати проектно-кошторисну документацію, одержану від підрядника, лише для цілей, встановлених договором, не передавати проектно-кошторисну документацію іншим особам і не розголошувати дані, що містяться у ній, без згоди підрядника; 3) надавати послуги підрядникові у виконанні проектних та пошукових робіт в обсязі та на умовах, встановлених договором; 4) брати участь разом з підрядником у погодженні готової проектно-кошторисної документації з уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування; 5) відшкодувати підрядникові додаткові витрати, пов`язані із зміною вихідних даних для проведення проектних та пошукових робіт внаслідок обставин, що не залежать від підрядника; 6) залучити підрядника до участі у справі за позовом, пред`явленим до замовника іншою особою у зв`язку з недоліками складеної проектної документації або виконаних пошукових робіт.

Згідно статті 890 ЦК України підрядник зобов`язаний: 1) виконувати роботи відповідно до вихідних даних для проведення проектування та згідно з договором; 2) погоджувати готову проектно-кошторисну документацію із замовником, а в разі необхідності - також з уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування; 3) передати замовникові готову проектно-кошторисну документацію та результати пошукових робіт; 4) не передавати без згоди замовника проектно-кошторисну документацію іншим особам; 5) гарантувати замовникові відсутність у інших осіб права перешкодити або обмежити виконання робіт на основі підготовленої за договором проектно-кошторисної документації.

Відповідно до частини першої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Статтею 849 цього ж Кодексу передбачено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до статі 850 ЦК України, замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору.

Згідно з частинами першої - третьої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Відповідно до частини четвертої статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затверджений постановою Кабінету Міністрів України 11.05.2011 № 560 (в редакції чинній, станом на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Порядок).

Пункт 5 Порядку визначає, що перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проводиться їх експертиза, а у випадках, визначених Законом України «Про інвестиційну діяльність» - оцінка економічної ефективності інвестиційного проекту, складовою якого є проект будівництва.

Пункт 6 Порядку визначає, що метою проведення експертизи проектів будівництва (далі - експертиза) є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі до доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження і енергоефективності, кошторисної частини проекту будівництва. Експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва.

Відповідно до підпункту 3 пункту 10 Порядку обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тис. гривень, - щодо кошторисної частини проекту будівництва.

Як встановлено судом, пунктами 5.1, 5.2 договору визначено, що проектна документація розробляється на підставі затверджених Замовником вихідних даних на проектування, до яких належать архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які надаються замовником виконавцю. Виконавець зобов`язаний почати виконання робіт після отримання від замовника вихідних даних та виконати роботи відповідно до діючих нормативних вимог.

Із зазначених пунктів договору убачається, що для розроблення позивачем проектної документації, спочатку відповідач повинен надати затвердженні вихідні дані на проектування, зокрема, архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва.

Як свідчать матеріали справи відповідачем було надано позивачу лише завдання на проектування від 05.11.2013. Тобто, замовником (відповідачем) було надано виконавцю (позивачу) лише частину вихідних даних на проектування.

Зазначене також підтверджується і листом відповідача від 01.10.2015 № 363/02-05, в якому останній зазначав, зокрема, те, що інші вихідні дані, які необхідні для закінчення розробки проекту будуть надані під час виконання робочої та проектної документації.

Листом від 21.12.2015 №444/02-05 відповідач повідомляв позивача про відсутність у повному обсязі вихідних даних.

Судом встановлено, що Гетьманський національний природній парк на час дії договору, і на даний час не є власником, та не є землекористувачем земельної ділянки, на якій планується будівництво вказаної в договорі адміністративної будівлі, а тому відповідачем не могли бути отримані, а відповідно - надані позивачу вихідні дані, а саме: містобудівні умови та обмеження. Вказані обставини були роз`яснені відповідачу Охтирською районною державною адміністрацією листом від 04.12.2017 № 01-23/7/3/2858/ а також Тростянецькою районною державною адміністрацією листом від 11.12.2017 № 02-23/2402.

У позовній заяві позивач зазначає про належне виконання ним пункту 4.1 договору, зокрема направлення ним 28.12.2015 відповідачу акту здачі-приймання проектної документації від 28.12.2015 № 2, проте як вбачається з опису вкладення у цінний лист від 28.12.2015 позивачем направлено 3, а не 4, екземпляри робочого проекту та акт здачі-приймання проектної документації від 28.12.2015 № 2, а до матеріалів справи додано акт від 20.12.2015 № 2.

Також, судом встановлено неналежне виконання позивачем пункту 3.1 договору, щодо обумовленого сторонам обов`язку замовника (позивача) отримати позитивний висновок комплексної інвестиційної експертизи та, як наслідок, виникнення у відповідача обов`язку з оплати виконаних позивачем робіт.

Крім того, позовна заява та додані до неї матеріали не містять відомостей стосовно того, які саме вихідні дані ним були отримані позивачем від відповідача на виконання пункту 5.2. договору та докази отримання цих даних позивачем в розумінні статей 76-78 ГПК України, а також на підставі яких вихідних даних позивачем було розроблено та виготовлено проектно-кошторисну документацію будівництва адміністративної будівлі за договором.

Доданий позивачем до позовної заяви експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації, стосувався лише кошторисної документації, і згідно приміток у звіті, технічна та технологічна частина проектної документації не розглядалися.

Таким чином позивачем не надано доказів отримання позитивного висновку комплексної інвестиційної експертизи, що свідчить про неналежне виконання виконавцем пункту 3.1 договору.

Окрім наведеного, судом у справі ухвалою від 23.07.2019 призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С. (вул. Чураївни, 1/1, м. Полтава, 36004). На вирішення судовому експерту (експертам) поставити наступні питання:

1) Який обсяг визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) був використаний у розробленій ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисній документації на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку?

2) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку визначеним Договором № 52 від 05.11.2013 вихідним даним на проектування (до яких належать: архітектурно-планувальне завдання, завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва) та умовам договору № 52 від 05.11.2013?

3) Чи відповідає розроблена ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») на виконання умов договору № 52 від 05.11.2013 проектно-кошторисна документація на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку вимогам нормативно-правових актів та державних стандартів України в галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність? Провадження у справі № 920/513/17 зупинити на період проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до висновку експертів № 2064/2065 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної експертизи від 30.04.2019 судовими експертами по першому питанню зазначено, що з обсягу визначених умовами договору № 52 від 05.11.2013 вихідних даних на проектування (до яких належать: завдання на проектування, технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва), при розробленні ТОВ «НВП «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочого проекту на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, було використано завдання на проектування. Складання архітектурно-планувального завдання (АПЗ), на момент укладання договору № 52 від 05.11.2013, не передбачено вимогами нормативно-правових актів у галузі будівництва.

По другому питанню зазначено, що розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, не відповідає, визначеному Договором № 52 від 05.11.2013, завданню на проектування, яке є складовою вихідних даних. Містобудівні умови і обмеження та технічні умови, які являються, відповідно до нормативно-правових актів у галузі будівництва, складовою вихідних даних, не складалися. За відсутності містобудівних умов і обмежень та технічних умов встановити, чи відповідає у повному обсязі розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, вихідним даним та умовам договору № 52 від 05.11.2013, не видається за можливе.

По третьому питанню судовими експертами зазначено, що розроблений ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Діоніс» (правонаступником якого є ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочий проект на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського національного природного парку, не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Не відповідність полягає у наступному:

- в пояснювальній записці відсутні вихідні дані (завдання на проектування, містобудівні умови та обмеження та технічні умови), відомості про черговість будівництва, матеріали ОВНС, доступність території об`єкта для маломобільних груп населення, розрахунок категорії складності (п. Д.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутні обґрунтування архітектурних рішень та їх відповідність функціональному призначенню з урахуванням містобудівних вимог (п. Д.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- в складі робочого проекту відсутня технологічна частина (п. Д.З ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутні заходи щодо захисту від блукаючих струмів та інженерні рішення щодо протипожежних заходів (п. Д.4 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

- відсутній розділ організація будівельного виробництва (п. Д.6 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво);

- робочий проект не укомплектований за розділами. Нумерація томів відсутня. Обсяг робочого проекту (альбомів), не відповідає переліку кількості томів, наведеного на аркуші № 1 (шифр 14-59-СП) альбому «Пояснительная записка. Чертежи» (п. 5.1.1 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»);

- у наданих альбомах відсутні обкладинки, титульні аркуші, вихідні дані на проектування (п. 5.1.2 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»);

- позначення, які вказані в відомостях основних комплектів робочих креслень, які входять до альбому №3 по об`єкту «Хозяйственное здание (пожарное депо)», не відповідають позначенням, наведеним на аркушах креслень, в складі альбому №3 відсутні аркуші креслень, які включені до переліку у відомостях основних комплектів креслень (п. 5.1.3 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Система проектної документації для будівництва. Основні вимоги до проектної та робочої документації»).

Таким чином, висновком судових експертів встановлено, що з усього обсягу вихідних даних на проектування, які повинні бути використані при розробленні проектної документації, замовником (відповідачем) було передано виконавцю (позивачу) лише завдання на проектування, а інші складові вихідних даних відсутні.

Доказом неналежного виконання зобов`язання виконавцем (позивачем) за спірним договором є невідповідність робочого проекту завданню на проектування, як єдиної переданої замовником (відповідачем) складової вихідних даних.

Експертами доведено обставини невідповідності робочого проекту вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва.

При цьому така невідповідність як за змістом (відсутні вихідні дані, відомості про черговість будівництва, матеріали ОВНС, доступність територій об`єкта для мало мобільних груп населення, розрахунок категорії складності, відсутні обгрунтування архітектурних рішень та їх відповідність функціональному призначенню з урахуванням містобудівних вимог, в складі робочого проекту відсутня технологічна частина, відсутні заходи щодо захисту від блукаючих струмів та інженерні рішення щодо протипожежних заходів, відсутній розділ організація будівельного виробництва), так і за формою (робочий проект не укомплектований за розділами, нумерація томів відсутня, обсяг робочого проекту (альбомів), не відповідає переліку кількості томів, у наданих альбомах відсутні обкладинки, титульні аркуші, вихідні дані на проектування, невідповідність позначень, відсутність аркушів креслень).

Вищевказаний експертний висновок, складений судовими експертами як особами які володіють спеціальними знанням у сфері будівництва, підтверджує невідповідність розробленого ТОВ «НВП Діоніс» (правонаступником якого с ТОВ «ПІ ЕМ КОНТРОЛ») робочого проекту на будівництво адміністративного приміщення з допоміжними будівлями Гетьманського НПП, вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва, а тому розроблену технічну документацію не можна вважати проектом, і визнання факту розроблення є передчасним, оскільки проект виконаний без використання повного обсягу вихідних даних, містить істотні невідповідності вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва, що в свою чергу підтверджує невиконання позивачем вимог п. 5.4 Договору та передчасність висновку про виникнення обов`зку відповідача з оплати виконаних робіт відповідно до положень п. 5.5. Договору, тобто необґрунтованості та безпідставності позовних вимог.

З огляду на вищевикладене, приймаючи до уваги те, що позивачем не доведено суду з обставини належного виконання останнім своїх зобов`язань за договором та, як наслідок, виникнення у відповідача обов`язку з оплати таких робіт, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частин першої, третьої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. (стаття 79 ГПК України).

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами у справі, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Стосовно інших доводів сторін, які детально не зазначені в рішенні, то вони не підлягають врахуванню, оскільки суперечать встановленим судом фактичним обставинам справи та не стосуються предмета доказування по даній справі.

Розподіл судових витрат між сторонам.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до вимог статті 129 ГПК України судовий збір в сумі 15 388,98 грн та витрати відповідача, пов`язані з проведенням судової експертизи у справі, в сумі 40 035,00 грн покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІ ЕМ КОНТРОЛ» (вул. Лебедєва-Кумача, буд. 18, м. Київ, 03058, ідентифікаційний код 38214275) на користь Гетьманського національного природного парку (вул. Горького, буд. 25, м. Тростянець, Сумська область, 42600, ідентифікаційний код 35800187) витрати на проведення судової експертизи в сумі 40 035,00 грн.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Повне рішення складено та підписано суддями 02 грудня 2020 року.

Головуючий суддя Ю.А. Джепа

Суддя В.В. Яковенко

Суддя О.Ю. Соп`яненко