ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01.12.2020 м. ДніпроСправа № 904/3526/20

За позовом Заступника прокурора Запорізької області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29а) в інтересах держави в особі Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації (69107, Запорізька область, м. Запоріжжя, проспект Соборний, буд. 164, ідентифікаційний код 04054079)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рубікон-Моноліт" (49027, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 22, кімната 556, ідентифікаційний код 33275862)

про стягнення 3 580 615,99 грн. заборгованості за договором про закупівлю робіт за державні кошти, 4 779 456,33 грн. неустойки за неповернення попередньої оплати, 61 951,78 грн. інфляційних втрат та 78 420,21 грн. 3% річних

Суддя Бондарєв Е.М.

за участю секретаря судового засідання Найдьонов Є.О.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача: Іщенко В.Г., ордер, адвокат

В засіданні бере участь: Мусієнко А.О., посвідчення, прокурор відділу

СУТЬ СПОРУ:

Заступник прокурора Запорізької області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №05/1-1790вих20 від 26.06.2020 в інтересах держави в особі Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рубікон-Моноліт" заборгованості на загальну суму 8 500 444,31 грн., з яких:

- 3 580 615,99 грн. заборгованість за договором №07/06-Х від 07.06.2018 про закупівлю робіт за державні кошти;

- 4 779 456,33 грн. неустойка за період з 25.10.2019 по 22.06.2020 за неповернення попередньої оплати (авансу);

- 61 951,78 грн. інфляційні втрати з листопада 2019 року по травень 2020 року;

- 78 420,21 грн. 3% річних за період з 25.10.2019 по 22.06.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на виконання умов договору від 07.06.2018 №07/06-Х на розрахунковий рахунок відповідача № НОМЕР_1 відкритий в Державній казначейській службі України, м. Київ Департаментом були перераховані бюджетні кошти в якості сплати авансу в сумі 4 483 466,46 грн., що підтверджується платіжним дорученням з відмітками органу Держказначейства про проведену оплату від 17.07.2019 № 2. Термін для використання Генпідрядником авансу у повному обсязі та надання Департаменту документів, що підтверджують використання коштів за призначенням сплинув 25.10.2019. Однак, у грудні 2019 року до Департаменту надійшли акти приймання виконаних будівельних робіт №№15, 16, які підтвердили лише часткове відпрацювання авансу на суму 885 193,09 грн. та 17 657,38 грн. Відповідно до довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2019 року від 31.01.2020 сума невикористаного авансу складала 3 580 615,99 грн. У подальшому згідно додаткової угоди від 26.12.19 № 8 до Договору від 07.06.2018 № 07/06-Х у зв`язку з неспроможністю Генпідрядника виконувати зобов`язання за договором сторони домовились розірвати договір за взаємною згодою. У порушення умов п.4.6 договору від 07.06.2018 №07/06-Х, п.19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764, отриманий ТОВ "Рубікон-Моноліт" від Департаменту капітального будівництва Запорізької облдержадміністрації аванс у встановлені строки, а саме 25.10.2019, не використано, акти приймання виконаних робіт за формою КБ-2в не надано, аванс не повернуто, договір розірвано за згодою сторін.

Таким чином, за період з 25.10.2019 по 31.01.2020 сума невикористаного та неповернутого авансу складала 4 483 466,46 грн., та Генпідрядником затримано повернення авансу на 99 днів. За порушення строків повернення невикористаних сум авансу, Генпідрядник має сплатити Департаменту неустойку в розмірі 2 219 315,90 грн. (тобто 0,5% від суми невикористаного авансу, а саме від 4 483 466,46 грн., за 99 днів прострочення). У період з 01.02.2020 по 22.06.2020 загальна сума невикористаного та неповернутого авансу складала 3 580 615,99 грн., та Генпідрядником затримано повернення авансу на 143 дні. Таким чином, у зв`язку з порушення строків повернення невикористаних сум авансу, Генпідрядник має сплатити Департаменту неустойку в розмірі 2 560 140,43 грн. (тобто 0,5% від суми невикористаного авансу, а саме від 3 580 615,99 грн., за 143 дні прострочення). Загальна сума неустойки складає 4 779 456,33 грн. Також, загальна сума, врахованого встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також трьох процентів річних від простроченої суми складає 140 371,99 грн.

Заступник прокурора Запорізької області зазначає, що внаслідок порушення товариством умов договору не досягнуто суспільної мети процедури закупівлі, договір не виконано, басейн не побудовано. Неповернення невикористаних та невідпрацьованих ТОВ "Рубікон-Моноліт" бюджетних коштів, отриманих від Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації в якості попередньої оплати (авансу) за Договором від 07.05.2018 №07/06-Х, унеможливлює виконання запланованих робіт на соціально-важливому об`єкті, що порушує економічні інтереси держави та потребує їх захисту шляхом звернення прокурора до суду з позовом. Також Запорізькою обласною державною адміністрацією листом від 05.06.2020 №05101/08-46 повідомлено прокуратуру області про розмір простроченої дебіторської заборгованості, причини її виникнення тощо. Крім того, зазначено, що Департаментом капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації заходи до стягнення заборгованості в судовому порядку з ТОВ "Рубікон-Моноліт" не вжито у зв`язку з відсутністю коштів на судовий збір. Більш того, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.12.2019 у справі № 904/5855/19 позовну заяву Департаменту до ТОВ "Рубікон-Моноліт" про стягнення заборгованості повернуто без розгляду, у зв`язку з несплатою судового збору. Вказані обставини свідчать, що Департаментом капітального будівництва Запорізької облдержадміністрації понад 5 місяців належних заходів щодо захисту інтересів держави з метою повернення бюджетних коштів не вжито.

Ухвалою суду від 06/07/2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/3526/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи.

Ухвалою суду від 06.07.2020 зупинено провадження у справі №9043526/20 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

До суду 21.09.2020 надійшло клопотання Керівника Запорізької обласної прокуратури про поновлення провадження у справі №904/3526/20 оскільки обставини, що викликали зупинення провадження у справі №904/3526/20 усунуто. Великою палатою Верховного Суду від 26.05.2020 ухвалено постанову, якою касаційну скаргу прокурора задоволено, а справу №912/2385/18 до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень розміщено повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 (оприлюднено 20.07.2020).

Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц містить наступні висновки. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший, другий і третій частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац другий частини другої статті 45 ЦПК України у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року). Аналогічний припис закріплений у частині четвертій статті 56 ЦПК України, чинного з 15 грудня 2017 року.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 містить наступні висновки. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Відповідно до пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Згідно з ст. 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Ухвалою суду від 05.10.2020 поновлено провадження у справі №904/3526/20 та призначено підготовче засідання на 22.10.2020 о 15:00год.

Відповідачем 19.10.2020 до суду подано відзив на позовну заяву яким просить суд позовну заяву залишити без розгляду посилаючись на те, що звертаючись із зазначеним позовом, прокурор не обґрунтував та не довій:

- в чому саме полягала бездіяльність Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації,

- чи потребують інтереси держави невідкладного захисту;

- наявність об`єктивних причин, що перешкоджали зверненню до суду Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації.

Навпаки, прокурором зазначено, що в грудні 2019 року Департамент капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації вже звертався до Господарського суду, проте позовну заяву повернуто без розгляду. Відповідно до статті 174 Господарського процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На електрону пошту суду 21.10.2020 надійшло клопотання Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації про розгляд справи без участі їх участі, доводи, що викладені у позовній заяві підтримують у повному обсязі.

Підготовче засідання 22.10.2020 відкладено на 12.11.2020 о 11:00 год.

До суду 28.10.2020 надійшла відповідь Першого заступника керівника Запорізької обласної прокуратури на відзив де вказує, щодо заперечень відповідача, що прокурором не підтверджено наявність підстав для представництва інтересів держави у даній справі, що Департаментом капітального будівництва Запорізької облдержадміністрації упродовж 6 місяців належних заходів щодо захисту інтересів держави з метою надходження коштів до бюджету не застосовано, що свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкта владних повноважень. Велика Палата Верховного Суду сформувала правовий висновок, згідно з яким бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (постанова від 26.05.2020 у справі №912/2385/18). Також Перший заступник керівника Запорізької обласної прокуратури зауважує, що порушення у цих правовідносинах інтересів держави потребує захисту з боку саме прокурора не тільки з огляду на необхідність завершення соціально важливого проекту - будівництва басейна у комунальному вищому навчальному закладі "Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія" Запорізької обласної ради, а й тому, що суспільство в цілому і кожен містянин зокрема, який розраховував отримати вигоди від будівництва басейну, не повинні залежати від бездіяльності державного органу та відсутності у нього достатнього фінансування на сплату судового збору, в той час, як у прокурора така можливість є.

До суду 03.11.2020 надійшла відповідь Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації на відзив де вказує, що у зв`язку з наявність зауважень до актів № 15 та №16 їх узгодження тривало до кінця січня 2020 року. Та лише 31.01.2020 були остаточно узгоджені та прийняті акти №15 та №16 за грудень 2019 року, про що свідчать підписи директора генпідрядника організації ОСОБА_1 та директора Департаменту Яроша В.О. на довідці про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 року від 31.01.2020. Отже, генпідрядник підтвердив часткове відпрацювання авансу лише 31.01.2020, доказів зворотнього відповідачем до суду не надано. Таким чином, в позовній заяві вірно зазначено період нарахування неустойки на суму невикористаного авансу. Щодо наявності підстав для представництва інтересів держави у даній справі позивач зазначає, що у зв`язку з тим, що департамент є платником судового збору при зверненні до суду, не має пільг і звільнень від такої сплати, а тому не мав можливості повторно самостійно звернутись безпосередньо до суду з відповідним позовом. Також зазначає, що неповернення невикористаних та невідпрацьованих відповідачем бюджетних коштів, отриманих від Департаменту в якості попередньої оплати (авансу) за договором, унеможливлює виконання запланованих робіт на соціально-важливому об`єкті. Отже, неможливість здійснення Департаментом самостійно захисту своїх інтересів та держави з метою повернення коштів до бюджету надає прокуратурі Запорізькій області право на звернення з позовом до суду на підставі ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру". Прокуратурою Запорізької області було направлено на адресу Департаменту повідомлення від 24.06.2020 № 05/1-883вих-20 про вжиття заходів представницького характеру шляхом пред`явлення позову.

У підготовчому засіданні 12.11.2020 оголошувалась перерва до 01.12.2020 о 10:45 год.

До суду 19.11.2020 надійшли заперечення відповідача в яких зазначає, що позивач не заперечує про отримання департаментом у грудні 2019 року актів приймання виконаних робіт (навіть підтверджує цей факт), а отже департамент був зобов`язаний протягом 7 днів з дня одержання перевірити та підписати або обґрунтувати причини відмови від їх підписання. Департаментом не було надано відмови від підписання актів приймання виконаних робіт, тому період нарахування неустойки на суму невикористаного авансу 4 483 466,46 грн. закінчується 24.12.2019. Стосовно нарахування неустойки, інфляційних втрат та 3% річних відповідач зазначає, що стягнення з відповідача суми авансу не є наслідком порушення ним грошового зобов`язання, оскільки відповідні дії вчиняються не на виконання взятих на себе грошових зобов`язань, а з інших підстав - повернення сплаченого авансу за роботи. На підставі викладеного, на суму авансу не нараховуються 3% річних та інфляційні втрати на підставі частини другої статті 625 Цивільного кодексу України, тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Так само пеня у відповідності до ст. 549 Цивільного кодексу України є видом відповідальності, який застосовується виключно по відношенню до грошового зобов`язання (пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання).

До суду 30.11.2020 надійшло клопотання позивача про продовження підготовчого провадження на 30 днів та відкладення розгляд справи на іншу дату у зв`язку з тим, що 23.11.2020 на адресу Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації від Товариства з обмеженою відповідальністю "Рубікон-Моноліт" надійшов лист від 18.11.2020 №18 з проектом мирової угоди у справі №904/3526/20. Також позивач зазначає, що у зв`язку з обмеженістю коштів, відсутня фінансова спроможність Департаменту направити 01.12.2020 свого уповноваженого представника у відрядження для участі у судовому засіданні до Господарського суду Дніпропетровської області.

Відповідачем 30.11.2020 до суду подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів щодо направлення позивачу пропозиції щодо укладення мирової угоди у справі №904/3526/20 та часткової сплати 26.11.2020 заборгованості за договором в сумі 2 000 000,00 грн.

У підготовчому засіданні 01.12.2020 прокурор відділу та представник відповідача підтримали клопотання позивача про продовження підготовчого провадження на 30 днів.

Згідно з частиною третьої статті 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З огляду на обставини справи, а також з метою належної підготовки справи для розгляду по суті, суд вважає за необхідне продовжити підготовче провадження у справі №904/3526/20 на 30 днів.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених главою 3 Господарського процесуального кодексу України. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного Господарського процесуального кодексу України строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні (п.3 частини другої статті 183 Господарського процесуального кодексу України).

Також з метою забезпечення прав сторін на участь в судових засіданнях, судом задоволено клопотання представника позивача та прийнято рішення про відкладення підготовчого засідання.

Керуючись ст.ст. 114, 119, 120, 121, 177-185, 234, 233, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

2. Відкласти підготовче засідання на 12 січня 2021 року о 11:00 год. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, 2-й поверх, кабінет № 2-209.

Викликати у судове засідання повноважних представників учасників справи, визнавши їх явку обов`язковою.

У зв`язку із відсутністю фінансування на відправку поштової кореспонденції суду, виклик учасників справи в судове засідання надіслати на електрону пошту Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації () з відомостями щодо отримання електронного листа.

Рекомендувати учасникам справи у зв`язку з відсутністю фінансування суду вихідну кореспонденцію отримувати особисто в суді або через систему Електронний суд та за наявності зазначати електронну адресу для отримання поштової кореспонденції.

3. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

Учасникам:

- оригінал письмового доказу, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, відповідно до ч. 6 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України (надати для огляду в судове засідання);

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

4. Роз`яснити учасникам справи про обов`язок повідомити суд про причини неявки та про наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею;

- якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

- у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

5. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам ст. 161-168 Господарського процесуального кодексу України та мають бути подані у строк, визначений в ухвалі.

6. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

7. Роз`яснити учасникам судового процесу наступне.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

8. Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

9. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення - 01.12.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя Е.М. Бондарєв