ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" жовтня 2020 р. м. Київ Справа № 911/1026/20

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О. секретар судового засідання Бондаренко О.М., розглянув матеріали

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

01021, м. Київ, Кловський узвіз, буд. 9/1,

до Приватного акціонерного товариства "Факел"

08500, Київська обл., м. Фастів, Промвузол,

про стягнення заборгованості

за участі представників сторін:

позивача: Баранецька М.Р., посвідчення № 21/2361 від 13.11.2019; довіреність № 1-2266 від 23.01.2020;

відповідача: Вєдєрнікова О.С., посвідчення серія КВ № 5153 від 21.11.2016.

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. № 1040/20 від 23.04.2020) Акціонерного товариства "Укртрансгаз" до Приватного акціонерного товариства "Факел" про стягнення 689737,68 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за договором про виконання робіт № від 20.11.2018.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.04.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про усунення недоліків (вх. № 9246/20 від 14.05.2020).

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.05.2020 судом прийнято позовну заяву (вх. № 1040/20 від 23.04.2020) Акціонерного товариства "Укртрансгаз" до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/1026/20 за правилами загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання суду призначено на 16.06.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку із пандемією COVID - 19 (вх. № 11831/20 від 15.06.2020).

У судове засідання 16.06.2020 з`явився представник позивача та надав усні пояснення по справі, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.06.2020 судом відкладено підготовче засідання у справі № 911/1026/20 на 30.06.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання (вх. № 12963/20 від 26.06.2020) з метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про відмову від частини позовних вимог (вх. № 13027/20 від 30.06.2020).

У судове засідання 30.06.2020 з`явилась представник позивача, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений.

У судовому засіданні судом перевірено заяву позивача про відмову від частини позовних вимог.

Судом враховано, що заява позивача про відмову від частини позовних вимог підписана представником позивача Никеруєм Т.М., повноваження якого на вчинення такої процесуальної дії підтверджуються наявною у матеріалах справи довіреністю, в якій вказані реквізити свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Никеруя Т.М., але копії даного свідоцтва матеріали справи не містять.

Представником позивача заявлено усне клопотання про відкладення розгляду заяви позивача про відмову від частини позовних вимог для надання суду необхідного документу - копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Никеруя Т.М., що підписав відповідну заяву.

Також у судовому засіданні судом розглянуто клопотання відповідача про відкладення судового засідання (вх. № 12963/20 від 26.06.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.06.2020 судом відкладено підготовче засідання у справі № 911/1026/20 на 14.07.2020 та відкладено розгляд заяви (вх. № 13027/20 від 30.06.2020) Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відмову від частини позовних вимог - до 14.07.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. № 13704/20 від 06.07.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату через встановлення на усій території України карантину, зумовленого пандемією коронавірусу COVID-19 (вх. № 14141/20 від 13.07.2020).

У судове засідання 14.07.2020 з`явилась представник позивача та надала усні пояснення по справі, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений.

Представник позивача заявила суду усне клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату з метою надання позивачу часу для виправлення недоліків заяви (вх. № 13027/20 від 30.06.2020) Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відмову від частини позовних вимог у справі № 911/1026/20 у частині заяви про повернення судового збору, а саме: зазначення про повернення судового збору за немайнову вимогу, що є помилковим, оскільки позивач сплатив за вимогу, від якої відмовляється, судовий збір як за вимогу майнового характеру.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.07.2020 судом відкладено підготовче засідання у справі № 911/1026/20 на 28.07.2020 та відкладено розгляд заяви (вх. № 13027/20 від 30.06.2020) Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відмову від частини позовних вимог у справі № 911/1026/20 до судового засідання 28.07.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про уточнення відмови від частини позовних вимог (вх. № 15028/20 від 20.07.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання (вх. № 15567/20 від 27.07.2020).

У судове засідання 28.07.2020 з`явився представник позивача та надав усні пояснення по справі, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.07.2020 судом задоволено заяви Акціонерного товариства «Укртрансгаз» про відмову від частини позовних вимог, провадження у справі № 911/1026/20 у частині позовної вимоги про зобов`язання Приватного акціонерного товариства "Факел" виконати комплекс робіт на загальну суму 380484,16 грн. закрито та відкладено підготовче засідання на 15.09.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання (вх. № 18518/20 від 02.09.2020) про зменшення розміру неустойки.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 18520/20 від 02.09.2020).

У судове засідання 15.09.2020 з`явились всі учасники судового процесу та надали усні пояснення по справі.

Представник позивача у судовому засіданні заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи з метою надання йому часу для подання суду відповіді на відзив.

Ухвалою Господарського суду Київської облаті від 15.09.2020 судом відкладено підготовче засідання у справі № 911/1026/20 на 06.10.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. № 20498/20 від 25.09.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява свідка (вх. № 20666/20 від 28.09.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли заперечення на відзив (вх. № 21264/20 від 05.10.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 27.10.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли письмові пояснення (вх. № 22958/20 від 22.10.2020).

У судове засідання 27.10.2020 з`явився представник позивача, який підтримав позовні вимоги та представник відповідача, який заперечував проти задоволення позову.

Відповідно до частини 6 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 27.10.2020 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, суд

встановив:

Між Акціонерним товариством «Укртрансгаз» (далі - позивач, замовник) та Приватним акціонерним товариством «Факел» (далі - відповідач, підрядник) укладено договір № від 20.11.2018 (далі - Договір), згідно з яким підрядник зобов`язується в порядку та на умовах, визначених в цьому договорі, відповідно до кошторисної документації, вимог чинних нормативних документів, на свій ризик виконати за завданням замовника, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити наступну роботу: Лот 6 «Ремонт систем одоризації газу на ГРС с. Єремієвка; ГРС смт Тарутине; ГРС с. Новоградівка; ГРС с. Городнє Одеського ЛВУМГ УМГ «Прикарпаттрансгаз» (роботи, пов`язані з об`єктами завершеного чи незавершеного будівництва та об`єктів цивільного будівництва).

Відповідно до пункту 2.1 Договору загальна сума договору становить 8157505,80 грн., в т.ч. ПДВ 1359584,30 грн.

Згідно з пунктом 4.1 Договору оплата за виконані роботи здійснюється проміжними платежами на підставі актів виконаних робіт за формами акту приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт КБ-3 в строк не пізніше 30 календарних днів з дати їх підписання уповноваженими представниками сторін.

Пунктом 5.1 Договору визначено, що підрядник повинен приступити до виконання робіт з моменту підписання Договору і виконати роботи, передбачені пунктом 1.1 цього Договору, в строки, визначені календарним планом, який є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до пункту 6.6.1 Договору підрядник зобов`язаний виконати всі роботи в повному обсязі у строк, що передбачений умовами даного договору.

Згідно з пунктом 7.7 Договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1 % вартості робіт, з яких допущено порушення строку виконання, за кожний день такого прострочення, а за прострочення виконання робіт понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7 % вартості робіт з яких допущено порушення.

Пунктом 10.1 Договору визначено, що договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.10.2019

Короткий зміст позовних вимог

Позовні вимоги обгрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за договором про виконання робіт № від 20.11.2018, що полягає у порушенні строків виконання робіт і того, що роботи за Договором виконані не у повному обсязі.

Аргументи Акціонерного товариства «Укртрансгаз»

1. Відповідно до пункту 5.1 Договору та календарного плану виконання робіт на доставку обладнання та виконання будівельно-монтажних робіт надається 210 календарних днів з моменту підписання договору, тобто - до 18.06.2019.

Акти приймання виконаних робіт № 5-8 підписані 17.07.2019, тобто, з порушення строку на 29 календарних днів, отже, наявні підстави для нарахування пені у розмірі 219078,78 грн.

Крім того, відповідачем порушено строк виконання робіт на суму 380484,16 грн., в наслідок чого, позивачем нараховано пеню у розмірі 63540,85 грн. та штраф у розмірі 26633,89 грн.

2. Аргументи відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій, не підлягають задоволенню з огляду на те, що відповідно до умов договору та календарного плану, який є невід`ємною його частиною, відповідач був зобов`язаний виконати усі роботи у обсязі та у строки, передбачені договором.

3. Аргументи відповідача про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на статтю 853 Цивільного кодексу України та відсутності будь-яких заперечень відносно строків виконання робіт під час підписання актів, підлягають відхиленню, з огляду на те, що під недоліками виконаної роботи та відступами від умов договору слід вважати невідповідність роботи певним якісним (дефекти, використання нижчого за якість матеріалу тощо) та кількісним (недоробки, завищення ціни, використання неправильних коефіцієнтів або показників при визначенні її розмірів тощо) параметрам, визначеним у завданні замовника, тобто, положення статті 853 Цивільного кодексу України не застосовується до порушення строків виконання робіт.

Аргументи Приватного акціонерного товариства "Факел"

1. Відповідно до статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Строки виконання кожного етапу робіт є погодженою сторонами умовою договору № від 20.11.2018, тобто, відступами у роботі від умов договору, по суті, є і строк виконання підрядником робіт, а прострочення виконання підрядником робіт (фактична здача результатів виконаних робіт) з пропущенням строків, обумовлених договором підряду, є відступлення підрядником від умов договору.

Акти приймання виконаних робіт № 1-8 підписані позивачем без жодних зауважень щодо якості, кількості чи строків їх виконання, отже, в розумінні вимог статті 853 Цивільного кодексу України, відсутні підстави для задоволення позову.

2. Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Загальна ціна позову складає 8157505,80 грн.

Позивачем проведено розрахунок пені за ІІІ етапом робіт з простроченням на 29 днів на суму 7554440,68 грн., проте, в момент підписання актів 17.07.2019 позивач будь-яких зауважень з цього приводу не висловлював, тобто, затримка в 29 днів не є суттєвою та не завдала позивачу збитків.

Крім того, позивачем здійснено розрахунок пені та штрафу за прострочення невиконаних робіт на суму 380484,16 грн. (які в подальшому виконані 31.07.2020), проте, у відсотковому відношенні щодо ступеня виконання, розмір невиконаних зобов`язань складає 4,7% (380484,16*100/8157505,80), отже, наявні підстави для зменшення розміру штрафних санкцій.

3. Також, в якості забезпечення виконання Договору, позивачу надана банківська гарантія № 21950/18-ГВ від 13.11.2018 на суму 407875,29 грн., тобто, позивач мав змогу задовольнити свої грошові вимоги, що зроблено не було, отже, порушення незначного строку виконання зобов`язань не призвело до збитковості підприємства позивача.

Норми права, що підлягають застосуванню

Відповідно до статті 194 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з статтею 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з статтею 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено договір, який за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з статтею 839 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

За статтею 839 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду справи

1. Відносно аргументів позивача про стягнення неустойки за порушення строків виконання робіт суд зазначає таке.

Між Акціонерним товариством «Укртрансгаз» та Приватним акціонерним товариством «Факел» укладено договір № від 20.11.2018.

Пунктом 5.1 Договору визначено, що підрядник повинен приступити до виконання робіт з моменту підписання Договору і виконати роботи, передбачені пунктом 1.1 цього Договору в строки, визначені календарним планом, який є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до календарного плану виконання робіт: розробка та погодження з замовником програми методики приймальних випробувань першого із партії поставки зразка АКОГ. Успішне виконання приймальних робіт; розробка та погодження робочої проектної документації 50 календарних днів; доставка обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт 210 календарних днів.

24.06.2019 між сторонам підписані: акт приймання виконаних будівельних (розробка та погодження робочої документації) робіт № 1 за червень 2019 року на суму 55645,24 грн., № 2 за червень 2019 року на суму 55645,24 грн., № 3 за червень 2019 року на суму 55645,24 грн., № 4 за червень 2019 року на суму 55645,24 грн.

17.07.2019 між сторонами підписані: акт приймання виконаних будівельних робіт (доставка обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт) № 5 за липень 2019 року на суму 5090,17 грн., акт вартості змонтованого устаткування на суму 1883520,00 грн., № 6 за липень 2019 року на суму 5090,17 грн., акт вартості змонтованого устаткування на суму 1883520,00 грн., № 7 за липень 2019 року на суму 5090,17 грн., акт вартості змонтованого устаткування на суму 1883520,00 грн., № 8 за липень 2019 року на суму 5090,17 грн., акт вартості змонтованого устаткування на суму 1883520,00 грн.

З урахуванням вимог пункту 5.1 Договору та погодженого сторонами плану виконання, кінцевий строк виконання вимог розділу 3 погодженого плану закінчується 18.06.2019.

Згідно з пунктом 7.7 Договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1 % вартості робіт, з яких допущено порушення строку виконання, за кожний день такого прострочення, а за прострочення виконання робіт понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7 % вартості робіт з яких допущено порушення.

Отже, з урахуванням дати закінчення строку виконання робіт 18.06.2019 та дати підписання актів виконаних робіт 17.07.2019, суд дійшов висновку, що позивачем правомірно нарахована на підставі пункту 7.7 Договору пеня за порушення строків виконання робіт.

Відтак, з порушенням строку на період з 19.06.2019 по 16.07.2019 виконані роботи вартістю 7554440,68 грн. (за актами приймання виконаних робіт за липень 2019 року: № 5, №6, № 7, № 8).

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок, суд зазначає, що він невірний, оскільки дні 18.06.2019 (останній день строку виконання робіт) та 17.07.2019 (день прийняття робіт) не включаються до періоду прострочення.

Здійснивши вірний розрахунок, суд дійшов висновку, що стягненню підлягає пеня у розмірі 211524,34 грн.

Крім того, відповідачем порушено строк виконання робіт після 19.06.2019, при цьому, як стверджує позивач - на суму 380484,16 грн., натомість, відповідач наполягає, що базою нарахування штрафних санкцій має бути сума 242434,56 грн. (з урахуванням вартості робіт, виконання яких підтверджується актами приймання виконаних робіт за липень 2020 року: № 1 на суму 62934,56 грн., № 2 на суму 60084,60 грн., № 3 на суму 59363,32 грн., № 4 на суму 60052,08 грн. та довідкою про вартість виконаних робіт на суму 242434,56 грн., які підписані уповноваженим представниками сторін 31.07.2020).

Стосовно суми, на яку має бути нарахована пеня, суд відхиляє доводи відповідача про її зменшення на вартість робіт, які були вже фактично виконані у спірний період, проте, акти здавання-приймання таких робіт не були юридично оформлені між сторонами (сторінка 4 відзиву), з огляду на порядок прийняття підрядних робіт від підрядника замовником, що встановлений як Договором, так і статтею 882 Цивільного кодексу України - шляхом оформлення акту, підписаного обома сторонами, при цьому, доводів ухилення замовника від прийняття таких робіт, суду не наведено.

Судом враховано, що у період, за який позивачем заявляються штраф і пеня, у цій частині позовних вимог: з 19.06.2019 по 02.12.2019, не можуть бути враховані акти за липень 2020 року, а також інші неналежні докази виконання робіт, при цьому, судом відхиляються доводи відповідача про зменшення суми, на яку нараховуються штрафні санкції на вартість робіт, потреба в яких відпала (вказаний висновок відповідач зробив з того, що новий підрядник позивача, який після відповідача продовжував виконувати роботи, що не виконав відповідач, також не виконував ці роботи) чи тих, які були виконані, проте, прийняття їх позивачем не оформлено відповідним актом, що відповідач підтверджував, у тому числі, заявою свідка, з огляду на те, що новацій правочину сторін щодо обсягу робіт не здійснено та на порядок прийняття підрядних робіт.

Судом враховано, що обома сторонами не заперечуються ані акти за червень-липень 2019 року, ані акти за липень 2020 року.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок штрафу у розмірі 26633,89 грн. та пені у розмірі 63540,85 грн., що нараховані на суму 380484,16 грн., суд зазначає, він арифметично вірний.

2. Відносно аргументів відповідача про застосування статті 853 Цивільного кодексу України суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Зі змісту даної статті випливає, що на замовника покладається обов`язок прийняти виконану підрядником роботу, що передбачає перевірку ним якості та повноти цієї роботи. При цьому приймання виконаної роботи спрямоване на виявлення будь-яких можливих відступів від умов договору та недоліків. Незаявлення ж про такі відступи або недоліки негайно після здійснення замовником перевірки виконаної роботи позбавляє його права в подальшому посилатися на їх наявність, в тому числі і при нарахуванні штрафних санкцій.

В розумінні частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України під недоліками виконаної роботи та відступами від умов договору в розумінні слід вважати невідповідність роботи певним якісним (дефекти, використання нижчого за якістю матеріалу тощо) та кількісним (недоробки, завищення ціни, використання неправильних коефіцієнтів або показників при визначенні її розмірів тощо) параметрам, визначеним у завданні замовника.

Відповідно до частини 3 статті 180 Господарського кодексу України, сторони у договорі підряду зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Завдання замовника на виготовлення (ремонт, розробку та виконання робіт) речі повинно містити вимоги до речі, яка є предметом цього замовлення (договору); обсяг і перелік цих вимог також визначається загальними нормами договірного права.

Згідно з частиною 4 статті 180 Господарського кодексу України умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості. Вимоги щодо якості предмета договору визначаються відповідно до обов`язкових для сторін нормативних документів, зазначених у статті 15 цього Кодексу, а у разі їх відсутності - в договірному порядку, з додержанням умов, що забезпечують захист інтересів кінцевих споживачів товарів і послуг.

Частина 1 статті 853 Цивільного кодексу України передбачає, виключно умови відступу від договору, допущені в роботі, тобто в речі, яка за завданням замовника виготовлялась підрядником і передана замовнику, отже, відступами від умов договору, які виявлені при прийманні виготовленої речі, є недотримання завдання замовника, невідповідність фактичних кількісних і якісних характеристик виготовленої речі вимогам замовника, які містилися у замовленні.

Строки виконання роботи не є складовою частиною вимог до предмету договору, встановлених завданням замовника, так як не є характеристикою якості та повноти роботи, а є лише показником своєчасності її виконання, а також однією з істотних умов договору.

Процедура перевірки замовником своєчасності виконання підрядником своїх обов`язків за договором та правові наслідки виявлення замовником порушення підрядником строків виконання роботи врегульовано іншою нормою, статтею 849 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Таким чином, нездійснення замовником при прийнятті виконаної роботи заяви про порушення підрядником строків її виконання не тягне за собою позбавлення замовника права посилатись на порушення таких строків при нарахуванні пені за прострочення виконання підрядником свого зобов`язання, отже, суд відхиляє аргументи відповідача про застосування вимог статті 853 Цивільного кодексу України у даній справі, оскільки, спірне питання у даній справі відноситься виключно до порушення підрядником строків виконання робіт.

3. Відносно аргументів відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій суд зазначає таке.

Частинами 1 та 2 статті 233 Господарського кодексу України передбачено, що у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Відповідно до частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступінь виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання; строк прострочення виконання; наслідки порушення зобов`язання, відповідність / невідповідність розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінку винної особи (в тому числі, вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

При розгляді заяви відповідача про зменшення неустойки, судом враховується, що з позовних вимог у справі, за визначенням статті 549 Цивільного кодексу України, за правовою природою до неустойки відносяться позовні вимоги про стягнення штрафу та пені, відтак, суд вирішує питання щодо наявності підстав для зменшення обох цих вимог.

Відповідно до статті 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно з пунктом 13 постанови Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 924/709/17 зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних санкцій є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення пені та штрафу та розмір, до якого підлягає зменшенню. При цьому, відсутність чи невисокий розмір збитків може бути підставою для зменшення судом розміру неустойки, що стягується з боржника.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків.

Враховуючи, те, що станом на дату звернення з позовом до суду розмір невиконаних зобов`язань (242434,56 грн.) становить менше 5 % від ціни договору, що не заперечується сторонами, наявності у матеріалах справи: банківської гарантії № 21950/18-ГВ від 13.11.2018 на суму 407875,29 грн., за рахунок якої позивач мав змогу задовольнити грошові вимоги відносно заявленої неустойки, долученої податкової декларації відповідача з податку на прибуток підприємства за 2020 рік, довідки № 106/1056 від 17.08.2020, якими підтверджено скрутне фінансове становище підприємства та незначного строку порушеного зобов`язання, яке не призвело до понесення позивачем збитків у розмірі заявленої неустойки, суд дійшов висновку про наявність підстав для зменшення штрафних санкцій до 123442,87 грн. пені (50 % за обидва періоди, що заявлені позивачем, з розрахунку на суму 7554440,68 грн. та на суму зобов`язання, що залишилось невиконаним - 242434,56 грн. за загальним розміром нарахування пені) та 13316,94 грн. штрафу (50 % від заявленого позивачем).

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Зазначені конституційні принципи закріплені і в статтях 7 (рівність перед законом і судом) та 13 (змагальність сторін) Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Отже, принцип змагальності не лише наділяє осіб, які беруть участь у справі, відповідними правами, але і покладає на них обов`язки подати наявні у них докази на підтвердження своїх вимог.

Принцип змагальності закріплений, зокрема, у частині 3 статті 13, частині 1 статті 76, частині 1 статті 78, частині 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення Європейського суду з прав людини суд застосовує у цій справі як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судових рішеннях у справі, питання вичерпності висновків судів, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо наведення обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності та, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, а заявлені штрафні санкції можуть бути зменшені судом, в порядку частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України, статті 233 Господарського кодексу України.

Судовий збір за подання позовної заяви, в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 73, 74, 76-80, 129, 232, 237, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позов (вх. №1040/20 від 23.04.2020) Акціонерного товариства "Укртрансгаз" до Приватного акціонерного товариства "Факел" про стягнення заборгованості задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Факел" (08500, Київська обл., м. Фастів, Промвузол, ) на користь Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, буд. 9/1, ) 123442,87 грн. (сто двадцять три тисячі чотириста сорок дві гривні вісімдесят сім копійок) пені, 13316,94 грн. (тринадцять тисяч триста шістнадцять гривень дев`яносто чотири копійки) штрафу, 4102,80 грн. (чотири тисячі сто дві гривні вісімдесят копійок) судового збору.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 20 днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено 02.12.2020.

Суддя С.О. Саванчук