ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"02" грудня 2020 р. Справа№ 910/9928/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Євсікова О.О.

Владимиренко С.В.

розглянувши у порядку письмового провадження заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід колегії суддів у складі: Ходаківської І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В.

у провадженні за апеляційними скаргами Департаменту автомобільних доріг Міністерства регіонального розвитку та інфраструктури Грузії та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фортіфай"

на рішення господарського суду міста Києва від 29.07.2020 (повний текст складено 20.08.2020) у справі № 910/9928/19 (суддя Джарти В.В.)

за позовом Департаменту автомобільних доріг Міністерства регіонального розвитку та інфраструктури Грузії

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

за участі третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком"

за участі третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національний банк Грузії

про стягнення 18 388 910,51 Євро, що станом на 25.07.2019 за курсом НБУ становить 522 707 686,69 грн,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Північного апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: Ходаківська І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В. перебувають апеляційні скарги Департаменту автомобільних доріг Міністерства регіонального розвитку та інфраструктури Грузії та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фортіфай".

01.12.2020 до суду від Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: Ходаківської І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В.

Заява про відвід мотивована тим, що автоматизований розподіл цієї справи здійснений з порушенням спеціалізації колегії суддів. Як стверджує заявник, з предмету розгляду даної справи вбачається, що за Загальним класифікатором спеціалізації суддів та категорії справ, дана справа відповідає кодам 211090000 (справ, що виникають із правочинів, зокрема договорів (крім категорії 210000000) банківської діяльності, 211100100 (забезпечення виконання зобов`язання). Відповідно до Персональної спеціалізації суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду вбачається, що судді Другої судового палати: Ходаківська І.П., Євсіков О.О., Владимиренко С.В. не розглядають справи за вказаними кодами, що на думку заявника, є підставою для відводу судової колегії від розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 7, 8 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Таким чином, оскільки заява про відвід колегії суддів надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Статтями 38, 42 ГПК України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, в тому числі і про відвід судді з підстав передбачених статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України. Відвід повинен бути вмотивованим.

Законом України від 15.01.2020 № 460-IX "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" (далі - Закон), зокрема, внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України. Цей Закон набрав чинності 08.02.2020.

Статтею 35 ГПК України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді. Відповідно до положень ч.1 ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), серед іншого, якщо: 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) зазначено, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

За змістом статті 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Перевіривши наведені заявником доводи на обґрунтування заяви про відвід колегії суддів щодо порушення порядку визначення складу суду для розгляду цієї справи, суд приходить до висновку про їх безпідставність з огляду на таке.

Правовою підставою подання заяви про відвід колегії суддів заявник визначив пункт 4 частини першої статті 35 ГПК України, відповідно до якого суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до частин 4 та 8 статті 15 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи та в розподіл справ між суддями має наслідком відповідальність, встановлену законом. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно частини третьої статті 6 ГПК України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Поряд з цим, відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 частини першої Розділу XI "Перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 № 2147-VІІІ (далі - Закон № 2147-VІІІ) зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей, зокрема: до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини 16 статті 32 Господарського процесуального кодексу України, результати автоматизованого розподілу справи оформлюються протоколом.

Відповідно до частини 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів.

Частиною четвертою статті 26 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що у складі апеляційного суду можуть утворюватися судові палати з розгляду окремих категорій справ.

Рішенням зборів суддів Північного апеляційного господарського суду, затверджено персональну спеціалізацію суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду та Персональний склад постійних колегій суддів судових палат.

Справи у спорах, що виникають із правочинів, зокрема договорів, банківської діяльності згідно з Персональною спеціалізацією суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду віднесено до розгляду Першої та Другої судової палати.

Згідно із загальним класифікатором спеціалізації суддів та категорій справ затвердженого у додатку до класифікатору, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України № 622 від 21.12.2018 (з наступними змінами від 10.10.2019 та 30.04.2020) справи у спорах, що виникають із правочинів, зокрема договорів, відповідають коду - 209000000, банківської діяльності відповідають коду - 209080000.

Згідно з персональною спеціалізацією суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду, затвердженою рішенням зборів суддів від 02.10.2018 (з наступними змінами) розгляд справ за кодом (загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій) 209000000 та 209080000 віднесено до Першої та Другої судової палати.

Таким чином, доводи заявника про те, що автоматизований розподіл цієї справи здійснений з порушенням спеціалізації колегії суддів, не знайшли свого підтвердження та спростовуються наведеним вище.

Інших обставин, які викликають у нього сумніви у неупередженості або об`єктивності суддів, заявником не зазначено.

Отже суд визнає необґрунтованою заяву відповідача про відвід колегії суддів у складі: Ходаківської І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В. від розгляду даної справи та відмовляє в її задоволенні, оскільки наведені заявником доводи в її обґрунтування не можуть бути підставою для відводу суддів від розгляду справи в розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України. Заява про відвід не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Керуючись ст.ст. 32, 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Визнати заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід колегії суддів у складі: Ходаківської І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В. у справі № 910/9928/19 необґрунтованою.

Відмовити у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про відвід колегії суддів у складі: Ходаківської І.П. - головуючого, Євсікова О.О., Владимиренко С.В. від розгляду справи № 910/9928/19.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді О.О. Євсіков

С.В. Владимиренко