ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02.12.2020 Справа № 914/2087/20

м.Львів

за позовом: Акціонерного товариства Страхова компанія ІНГО, м.Київ

до відповідача-1: Служби автомобільних доріг у Львівській області, м.Львів

до відповідача-2: Дочірнього підприємства Львівський облавтодор Відкритого акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Автомобільні дороги України, м.Львів

про стягнення 129493,31 грн.

Суддя Кітаєва С.Б.

за участі секретаря Зарицької О.Р.

Представники сторін:

від позивача: Хом`як О.Г. - адвокат;

від відповідача-1: Некрилов Г.Г. представник;

від відповідача-2: Столяренко В.О. представник;

Суть спору: на розгляді Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Акціонерного товариства Страхова компанія ІНГО, м.Київ до Служби автомобільних доріг у Львівській області, м.Львів, до Дочірнього підприємства Львівський облавтодор Відкритого акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Автомобільні дороги України, м.Львів про стягнення солідарно з відповідачів 129493,31грн.

Рух справи висвітлено в ухвалах суду. Зокрема, в підготовчому засіданні 16.11.2020 оголошено перерву до 02.12.2020.

Відповідно до ст.222 ГПК України фіксування судового процесу здійснюється з допомогою звукозаписувального технічного засобу, а саме: програмно-апаратного комплексу Акорд.

30.11.2020 за вх.№34124/20 в документообігу суду зареєстровано подані позивачем письмові пояснення по суті викладених заперечень відповідачами.

30.11.2020 за вх.№34125/20 в документообігу суду зареєстровано подане позивачем клопотання про виклик в судове засідання та допит в якості свідка гр. ОСОБА_1 .

Представники сторін в підготовче засідання 02.12.2020 з`явилися.

Для огляду оригіналів документів, які в копіях долучені до позовної заяви, представником позивача надано суду матеріали страхової справи. При дослідженні матеріалів страхової справи судом встановлено, що в ній містяться як оригінали так і копії документів. Страхова справа містить, зокрема: незасвідчену копію договору страхування №640546097.17; копію свідоцтва про реєстрацію автомобіля та копію наказу №18/05/17-5 від 18.05.2017 (на копіях цих документів міститься штамп «згідно з оригіналом»); незасвідчену копію схеми місця ДТП.

Судом також встановлено, що долучена до позовної заява копія страхового акту №1554175 від 12.10.2017 не відповідає оригіналу цього акту в страховій справі. Так, з копії акту, яка долучена до справи вбачається, що акт підписаний двома члена комісії Руликовським А.А. та Пастушенко А.Б., тоді як оригінал Акту містить підписи всіх членів комісії.

Крім того судом встановлено, що матеріали страхової справи в оригіналі міститься Акт від 08.10.2017 взаємозаліку (узгодження) виплат страхового відшкодування та страхових платежів № 640546097.17 від 27.05.2017, який в копії не долучений до позовних матеріалів, однак який враховуючи зміст заяви страхувальника (ТОВ`Транс-Сервіс-1») від 29.08.2017 про перерахування грошових коштів містить відомості щодо зарахування коштів в сумі 5400,00 грн., а відтак суд вважає долучення його до матеріалів справи є необхідним.

На запитання суду щодо наявності розбіжностей між наданим для огляду оригіналом страхового акту №1554175 від 12.10.2017 та копією, що долучена до позовної заяви, представник позивача повідомив, що ним подано до суду разом з позовною заявою ті копії документів, що були надані довірителем, а відтак, пояснити чому зазначений документ містить розбіжності не зміг.

В ході проведення підготовчого засідання представник відповідача-1 подав клопотання (в подальшому було зареєстровано в канцелярії суду за вх.№34740/20 від 02.12.2020) про долучення до матеріалів справи належним чином завіреного додатку №1 до договору від 30.01.2017, а також в засіданні надав примірники даного клопотання представникам сторін. Окрім цього надав усні пояснення по суті поданих заяв, клопотань тощо.

Представник відповідача-2 в підготовче засідання 02.12.2020 з`явився, надав усні пояснення по суті раніше поданих (вх.№32884/20 від 16.11.2020) письмових пояснень. Зокрема, зазначив, що дані пояснення, це по суті відзив на позовну заяву. Оскільки строк на подання відзиву для відповідача-2 сплинув, то відповідно, останній подав письмові пояснення у яких просив суд про продовження строку на подання таких пояснень та приєднання їх до матеріалів справи.

Представники позивача та відповідача-1 залишили дане клопотання відповідача-2 на розсуд суду.

Щодо заяви відповідача-1 (вх.№32786/20 від 13.11.2020), суд зазначає таке.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.177 ГПК України, завданням підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п.15 ч.2 ст.182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень та порядок дослідження доказів, якими вони обгрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 90 ГПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом із заявою свідка надає такі докази. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання: 1) з підстав, визначених статтями 67, 68 цього Кодексу; 2) якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи; 3) якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Разом з тим за приписами ч. 2 ст. 161 ГПК України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Разом з відзивом на позовну заяву відповідачем-1 не було подано клопотання в ч.1 ст.90 ГПК України, а виходячи зі змісту поданої відповідачем заяви (вх.№32786/20 від 13.11.2020) ця заява є заявою в розумінні ст.90 ГПК України, а не заявою відповідно до п.15 ч.2 ст.182 ГПК України.

Проте заява відповідача-1 від 12.11.2020 (вх.№32786/20 від 13.11.2020) подана відповідачем-1 з порушенням процесуальних строків, а відтак підлягає залишенню без розгляду.

Окрім того суд зазначає, що порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів визначено законодавцем у параграфі 3 Господарського процесуального кодексу України, оскільки сторонами інший порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів не був запропонований, то, відповідно, при розгляді справи по суті враховуватиметься порядок визначений параграфом 3 Господарського процесуального кодексу України.

Заслухавши пояснення представника відповідача-2, а також думки представників позивача і відповідача-1 щодо клопотання відповідача-2 про продовження (поновлення) процесуального строку на подання відповідачем-2 доказів та приєднання до матеріалів справи додатку №3 до Тендерної документації Технічного завдання та щодо врахування письмових пояснень від 16.11.2020 (вх.№32884/20), суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.161 ГПК України, при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, наданих позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відзиву додаються:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно ст.118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Так, ухвалою суду від 25.08.2020 відкрито провадження у справі, де зокрема, відповідачів-1,2 було зобов`язано у строк 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали подати відзив на позовну заяву.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 116 ГПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Судом здійснено відстеження поштового відправлення суду (ухвала від 25.08.2020 про відкриття провадження) відповідачу-2 та встановлено, що згідно з номером штрихового кодового ідентифікатора №314 вбачається, що від 31.08.2020 міститься запис «відправлення вручено», тобто відповідач-2 отримав ухвалу суду про відкриття провадження у справі. Оскільки ухвалу суду від 25.08.2020 відповідач-2 отримав 31.08.2020, то відповідно, останнім днем на подання відзиву є 15.09.2020. Натомість, письмові пояснення відповідача-2, які за своєю природою є відзивом на позовну заяву, подані та зареєстровані в канцелярії суду лише 16.11.2020, тобто поза межами встановленого судом строку.

Відповідно до положень ч.ч.1-4 ст.119 Господарського процесуального кодексу України: суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Статтею 119 ГПК України, не передбачено конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Окрім цього, суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

На переконання суду, відповідачем-2 не наведено та не доведено наявності поважних причин, які унеможливили подання у встановлені судом строки відзиву на позов.

Чинним ГПК України не передбачено можливості повернення судом документів (доказів), поданих із пропуском строку, встановленого судом, тому правових підстав їх повернення відповідному учаснику справи суд не має. Із врахуванням положень ст.ст.92, 95, 97 ГПК України за заявою відповідного учасника справи суд повертає йому лише оригінали поданих доказів.

Відповідно до ч.8 ст.80 ГПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Зважаючи на вищевикладене, з огляду на те, що відповідачем-2 у поданих письмових поясненнях (відзиві на позов) належним чином не обгрунтовано неможливість подання відзиву у встановлений судом строк, як і долучених до нього документів, суд вбачає за доцільне долучити до матеріалів справи письмові пояснення з долученими до них документами, проте не приймати їх до уваги при розгляді справи по суті.

В ході проведення підготовчого засідання, представник позивача надав усні пояснення по суті поданого клопотання про виклик особи та її допит в якості свідка. Зокрема, зазначив, що оскільки з відзивів відповідачів вбачається, що останні заперечують факт настання ДТП, то відповідно, на думку позивача, даний факт, як і його безпосередні обставини можуть бути підтверджені водієм транспортного засобу гр. ОСОБА_1 , а відтак просив суд клопотання задовольнити та викликати дану особу в судове засідання та допитати в якості свідка.

Представники відповідачів-1,2 заперечили проти даного клопотання.

Розглянувши клопотання позивача (вх.№34125/20 від 30.11.2020) про допит в якості свідка - гр. ОСОБА_1 , заслухавши думки представників сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.66 ГПК України, свідком може бути будь-яка дієздатна фізична особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Статтею 87 ГПК України встановлено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Статтею 88 ГПК України визначено, що показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом.

Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів.

Стаття 89 ГПК України встановлює процесуальний механізм виклику свідка та визначає:

1. Свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

2. Суд має право зобов`язати учасника справи, який подав заяву свідка, забезпечити явку свідка до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Якщо свідок без поважних причин не з`явився в судове засідання або не взяв участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд не бере до уваги його показання.

3. В ухвалі про виклик свідка суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання.

Зміст наведених норм свідчить про те, що участь у господарському процесі свідків обумовлена наявністю певних обмежень та умов, визначених Господарським процесуальним кодексом України.

Так, процесуальний закон встановлює в якості передумови виклику свідка наявність його заяви, оформленої у відповідності до вимог ст. 88 ГПК України.

Відсутність такої заяви унеможливлює здійснення судом процесуальних дії з виклику осіб у відповідному процесуальному статусі, визначеному ст.66 ГПК України.

Для здійснення процесуальної дії з виклику свідка законом також встановлені певні умови, а саме:

встановлення в ході здійснення господарським судом судочинства суперечливості обставин, викладених свідком у заяві іншим доказам;

виникнення у суду сумнівів щодо змісту обставин, викладених свідком у заяві;

виникнення у суду сумнівів щодо достовірності чи повноти, викладених свідком у заяві обставин.

За відсутності зазначених умов у суду відсутні повноваження для здійснення процесуальних дій з виклику свідків.

Як вбачається з матеріалів справи №914/2087/20 жодної заяви свідка вказаною особою до матеріалів даної справи подано не було.

Зважаючи на наведене, відсутні встановлені законом підстави для допиту в якості свідка гр. ОСОБА_1 .

Відтак, з огляду на відсутність поданої до суду заяви свідка, як наслідок недотримання позивачем процедури, яка встановлена ГПК України для виклику свідка, суд вбачає за доцільне залишити клопотання позивача про допит свідка без задоволення.

Щодо клопотань відповідача-1 (вх.№32533/20 від 11.11.2020), клопотання №01-5885/01-06 від 30.11.2020 (яке подано в засіданні) та додаткових пояснень щодо питань, які виникли в підготовчому провадженні (вх.№32534/20 від 11.11.2020), то суд вбачає за можливе приєднати зазначені документи до матеріалів справи та подальший розгляд справи здійснювати з їх врахуванням, оскільки відповідач-1 долучає до матеріалів справи копії додатків до договору №04-01/17 від 30.01.2017, який ним подано в додаток до відзиву (у встановлені процесуальні строки) та в письмовій формі викладає свою позицію щодо питань, на які представником відповідача-1 в усній формі вже була надана відповідь у підготовчих судових засіданнях.

Оскільки, письмові пояснення позивача від 26.11.2020 (вх.№34124/20 від 30.11.2020) містять обгрунтування (пояснення) щодо доказів, які ним долучені до позовної заяви і, оцінку яким буде надано судом в порядку ст.86 ГПК України при розгляді справи по суті, то зважаючи на зазначене, беручи до уваги відсутність заперечень представників відповідача, суд вважає долучити до матеріалів справи зазначені пояснення.

Відповідно до ст.169 ГПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі.

Приписами ст.185 ГПК України встановлено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1)залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відтак, заслухавши думки представників сторін, зважаючи на те, що судом вчинено всі необхідні процесуальні дії, передбачені ч.2 ст.182 ГПК України, для виконання завдань підготовчого провадження у даній справі, строки підготовчого провадження у даній конкретній справі, суд приходить до висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.42, 46, 87-88, 118, 119, 165, 166, 169, 177, 182, п.3 ч.2 ст.185, ст.ст. 234, 235 ГПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

1. Приєднати до матеріалів справи клопотання відповідача-1 (вх.№32533/20 від 11.11.2020) та клопотання вих. №01-2885/01-06 від 30.11.2020 з документами в додатках, а також додаткові пояснення (вх.№32534/20 від 11.11.2020) та розгляд справи здійснювати з їх врахуванням.

2. Залишити без розгляду заяву відповідача-1 (вх.№32786/20 від 13.11.2020).

3. Приєднати до матеріалів справи, однак не брати до уваги при розгляді справи по суті письмові пояснення по справі відповідача-2 (вх.№32884/20 від 16.11.2020).

4. Долучити до матеріалів справи письмові пояснення позивача (вх.№34124/20 від 30.11.2020).

5. Відмовити в задоволенні клопотання позивача (вх.№34125/20 від 30.11.2020) про виклик в судове засідання особи та її допит у якості свідка.

6. Позивачу:

- до початку судового розгляду справи по суті, подати до справи належно засвідчену копію акту взаємозаліку (узгодження) виплат страхового відшкодування і страхових платежів №640546097.17 від 27.05.2017 (дата акту 08.10.2017), оригінал якого був наданий суду для огляду в засіданні 02.12.2020; копію зазначеного акту скерувати відповідачам, про що відповідні докази подати до суду у встановлений строк.

7. Закрити підготовче провадження та призначити справу №914/2087/20 до судового розгляду по суті.

8. Судове засідання з розгляду справи по суті призначити на 23.12.2020 р. о 10:30 год.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Львівської області за адресою: м.Львів, вул.Личаківська,128, зал судових засідань №9 (2-ий поверх).

9. Сторонам:

- забезпечити явку повноважних представників в судове засідання.

10. Інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за такою веб-адресою: http://lv.arbitr.gov.ua/sud5015/ .

11. Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України.

Суддя С.Б. Кітаєва