ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2020 р. Справа№ 910/7596/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Дикунської С.Я.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Чорногуза М.Г.

секретар судового засідання Макуха О.А.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Кріпта»

на ухвалу Господарський суд міста Києва

від 03.08.2020

у справі № 910/7596/20 (суддя Паламар П.І.)

за позовом Акціонерного товариства «Сбербанк»

до 1.Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр

правової допомоги та реєстрації» Мельника Дмитра Сергійовича

2.Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу

Войтовського Валентина Сергійовича

3. Приватного акціонерного товариства «Кріпта»

4.Державного реєстратора Комунального підприємства

«Реєстраційне бюро Чуйко Ганни Георгіївни

5.Державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації

виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської

державної адміністрації) Микитенко Олени Віталіївни

6.Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу

Чайки Ірини Григорівни

7. Приватного акціонерного товариства «Квазар»

8. Товариства з обмеженою відповідальністю «Кампанила»

9. Товариства з обмеженою відповідальністю «Купе СВ»

10. Благодійної організації «Благодійний фонд

«Енергія Альтернативи»

про визнання рішення загальних зборів недійсними, протиправними

та скасування рішень державного реєстратора,

договорів недійсними, припинення права власності

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2020 у справі № 910/7596/20 у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Кріпта» про здійснення зустрічного забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись із згаданою ухвалою, Приватне акціонерне товариство «Кріпта» оскаржило її в апеляційному порядку, просило скасувати та ухвалити нове процесуальне рішення, яким задовольнити клопотання про здійснення зустрічного забезпечення. В обґрунтування своїх вимог зазначило, що оскаржувана ухвала постановлена за невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права. Оскільки на відміну від забезпечення, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача, який з метою захисту свого інтересу звернувся до суду із клопотанням про застосування заходів зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду певної суми коштів в зв`язку з високою ймовірністю виникнення збитків у вигляді штрафних санкцій, які передбачені договірними зобов`язаннями. За твердженнями апелянта, умовами Договорів купівлі-продажу сторони визначили настання відповідальності продавця (ТОВ «Кріпта») за неналежне виконання зобов`язання щодо звільнення майна від прав третіх осіб. Оскільки задоволення пред`явленого позову можу бути підставою для витребування майна від покупця (ів), застосовування в Договорах купівлі-продажу таких санкцій до продавця є цілком виправданим, як й обрання відповдіачем-3 такого способу захисту (отримання відшкодування збитків) від неправомірних дій позивача як застосування зустрічного забезпечення в розмірі, що відповідає сумі штрафних санкцій. На переконання апелянта, суд першої інстанції вдався до оцінки умов вищезгаданих Договорів купівлі-продажу поза зверненням будь-якого учасника справа, чим допустив порушення вимог принципу диспозитивності господарського судочинства, а здійснивши тлумачення положень цих Договорів здійснив ще одне порушення процесуального законодавства - у вигляді неповного з`ясування обставин справи, адже не встановив дійсного мотиву (наміру) сторін щодо включення такого положення до договору. Крім цього, місцевим судом залишено поза увагою принцип свободи договору (ст. 627 ЦК України), а також принцип презумпції правомірності правочину, визначений ст. 204 ЦК України.

В наданих апеляційному суду поясненнях позивач зазначив про скасування постановою Верховного Суду від 16.11.2020 у справі № 910/7596/20 ухвали Господарського суду міста Києва від 08.07.2020, якою було забезпечено позов у даній справі, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для вжиття зустрічного забезпечення.

В судове засідання апеляційної інстанції 30.11.2020 представники сторін не з`явились не зважаючи на їх належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення їм відповідної ухвали суду про призначення справи до розгляду, яка за наявними в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштових відправлень отримана уповноваженими представниками позивача та відповідачів 1, 2, 6 - 30.10.2020, уповноваженими представниками відповідачів 3 (апелянта), 7, 8, 9, 10 - 03.11.2020, від відповідачів 4 та 5 вказана ухвала повернулась на адресу Північного апеляційного господарського суду з відміткою «відсутній за вказаною адресою».

За приписами ч.ч. 3, 7 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Порядок вручення судових рішень визначено положеннями ст. 242 ГПК України, за змістом ч. 5 якої учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Положеннями ч. 11 цієї статті ГПК України передбачено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

В Перехідних положеннях ГПК України, а саме, п. 17 та пп. 17.1 зазначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п. 3); день проставлення в поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 4); день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (п. 5).

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (п. п.11, 17 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Рекомендовані поштові відправлення, в тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (п. 99 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Відповідно до п.п. 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

При цьому, апеляційним судом враховано позицію Верховного Суду (постанови від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19), відповідно до якої касаційний господарський суд, здійснивши аналіз положень ст.ст. 120, 242 ГПК України, п.п.11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, дійшов висновку, що у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, необхідність зазначення яких у процесуальних документах передбачена ст. ст. 162, 165, 258, 263, 290, 295 ГПК України, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, слід вважати, що факт неотримання відповідачами 4 та 5 поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою (зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та повідомленою позивачем (апелянтом) суду) та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, які викладені у постановах Верховного Суду.

З огляду на наведене, апеляційним судом здійснено необхідні заходи щодо повідомлення відповідачів 4 та 5 про дату, час та місце цього засідання шляхом направлення їм відповідної ухвали суду про призначення розгляду справи за зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також враховуючи, що матеріали даної справи не містять доказів наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, апеляційний суд дійшов висновку, що відповідачі 4 та 5 вважаються належним чином повідомленими про наявність судового розгляду даної справи апеляційним господарським судом.

За приписами ч.ч. 1, 3 ст. 202 ГПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

Положеннями п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Оскільки в судове засідання апеляційної інстанції 30.11.2020 представники сторін, явка яких в судове засідання обов`язковою не визнавалась, не з`явились не зважаючи на її належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надіслали, апеляційний суд вважав за можливе розглядати справу за відсутності цих представників за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши наявні матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як встановлено матеріалами справи, Акціонерне товариство «Сбербанк» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного реєстратора Комунального підприємства «Центр правової допомоги та реєстрації» Мельника Дмитра Сергійовича, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського Валентина Сергійовича, Приватного акціонерного товариства «Кріпта», Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Чуйко Ганни Георгіївни, Державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Микитенко Олени Віталіївни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чайки Ірини Григорівни, Приватного акціонерного товариства «Квазар», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кампанила», Товариства з обмеженою відповідальністю «Купе СВ», Благодійної організації «Благодійний фонд «Енергія Альтернативи» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Квазар», оформлених протоколом позачергових загальних зборів акціонерів від 29.01.2018, в частині зменшення розміру статутного капіталу та передачі частини майна за розподільчим балансом до статутного капіталу Приватного акціонерного товариства «Кріпта»; визнання недійсним правочину щодо переходу до Приватного акціонерного товариства «Кріпта» права власності на об`єкти нерухомого майна Приватного акціонерного товариства «Квазар», оформленого розподільчим балансом від 29.01.2018, що є додатком № 1 до протоколу позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Квазар» від 29.01.2018, а також припинення права власності Приватного акціонерного товариства «Кріпта» на об`єкти нерухомого майна за наведеним у позовній заяві переліком; визнання протиправними та скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування внесених на підставі цих рішень державного реєстратора записів про право власності Приватного акціонерного товариства «Кріпта» на майно; визнання недійсними договорів іпотеки, а саме: від 27.02.2019, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Кріпта» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кампаніла», від 27.02.2019, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Кріпта» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Купе СВ», від 10.01.2020, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Кріпта» та Благодійною організацією «Благодійний Фонд Енергія Альтернативи».

Разом із зазначеним позовом Акціонерне товариство «Сбербанк» в порядку ст.ст. 136-139 ГПК України звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 08.07.2020, з урахуванням ухвали від 09.07.2020 про виправлення описок, вжито заходи забезпечення позову шляхом:

1. Накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, які були передані Приватному акціонерному товариству «Кріпта» на підставі розподільчого балансу (серія та номер: б/н, виданий: 29 січня 2018 р.), що є додатком № 1 до протоколу позачергових зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства «Квазар» б/н від 29 січня 2018 р., а саме:

- будівля, корпус-модуль (літера 1-Ч), загальною площею 149,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, заглиблений склад з допоміжними приміщеннями (літера Я), загальною площею 1795,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1- 3, реєстраційний номер 000;

- будівля, прибудова до головного корпусу (кондиціонерного залу) (літера 5-Н), загальною площею: 384,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, одноповерхова обстройка (галерея) (літера 3-Л), загальною площею: 441,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля автомийки (літери К1, К2), загальною площею: 87,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 5-А), загальною площею: 297,8 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3 , реєстраційний номер 000;

- будівля побутового приміщення (літера Ю), загальною площею: 152,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 7-А), загальною площею 331,8 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, енергокорпус (літера 2-Л), загальною площею 2846,2 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, корпус складів (літера 4-Н), загальною площею 551,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція (літера Д), загальною площею 288 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля розчинно-бетонного вузла з навісами (літери Р, Р1-РЗ), загальною площею 254,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція оборотного водопостачання (насосна станція) (літера 2-Б), загальною площею 797,5 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад хімікатів (літера Щ), загальною площею 678 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля складу малої механізації (літера 1-Л), загальною площею 389,2 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля побутових приміщень з тамбурами (літери 1М, 2М, ЗМ), загальною площею 344,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля виробничих приміщень з тамбуром та навісом (літери 4М, 5М, 6М, 7М), загальною площею 1076,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, холодильна станція (літера Ф), загальною площею 2173,6 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля побутового приміщення (літера У), загальною площею 11,1 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, складський корпус (літера 1-Г), загальною площею 2053,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля складу металолому (літера X), загальною площею 1635,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, компресорна станція (літера 1-Б), загальною площею 1333,6 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 1-Д), загальною площею 507,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля з побутовими приміщеннями (літера М), загальною площею 746,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, корпус-модуль з побутовим приміщенням (літера 1-А), загальною площею 4020,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, допоміжна виробнича будівля (літера 2-А), загальною площею 3041,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля гаражу з побутовими приміщеннями та приміщенням механіка (літери Ж, Ж1, Ж2, ЖЗ, Ж4, Ж5, И), загальною площею 1682,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція ВКС (літера 3-А), загальною площею: 1491,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля виробничого корпусу з допоміжними приміщеннями літ. «К», загальною площею 60558 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 17,1 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Тираспольська, будинок 61-Б, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 41,9 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Північно-Сирецька, будинок 49-А, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 17,4 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Північно-Сирецька, будинок 49-В, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 1-Ф, загальною площею 904,9 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 6-А, загальною площею 100,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 1-В, загальною площею: 420,5 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000.

2. Заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо наступних об`єктів:

- будівля, корпус-модуль (літера 1-Ч), загальною площею 149,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, заглиблений склад з допоміжними приміщеннями (літера Я), загальною площею 1795,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1- 3, реєстраційний номер 000;

- будівля, прибудова до головного корпусу (кондиціонерного залу) (літера 5-Н), загальною площею: 384,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, одноповерхова обстройка (галерея) (літера 3-Л), загальною площею: 441,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля автомийки (літери К1, К2), загальною площею: 87,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 5-А), загальною площею: 297,8 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3 , реєстраційний номер 000;

- будівля побутового приміщення (літера Ю), загальною площею: 152,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 7-А), загальною площею 331,8 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, енергокорпус (літера 2-Л), загальною площею 2846,2 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, корпус складів (літера 4-Н), загальною площею 551,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція (літера Д), загальною площею 288 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля розчинно-бетонного вузла з навісами (літери Р, Р1-РЗ), загальною площею 254,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція оборотного водопостачання (насосна станція) (літера 2-Б), загальною площею 797,5 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад хімікатів (літера Щ), загальною площею 678 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля складу малої механізації (літера 1-Л), загальною площею 389,2 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля побутових приміщень з тамбурами (літери 1М, 2М, ЗМ), загальною площею 344,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля виробничих приміщень з тамбуром та навісом (літери 4М, 5М, 6М, 7М), загальною площею 1076,7 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, холодильна станція (літера Ф), загальною площею 2173,6 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля побутового приміщення (літера У), загальною площею 11,1 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, складський корпус (літера 1-Г), загальною площею 2053,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля складу металолому (літера X), загальною площею 1635,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, компресорна станція (літера 1-Б), загальною площею 1333,6 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, склад (літера 1-Д), загальною площею 507,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля з побутовими приміщеннями (літера М), загальною площею 746,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, корпус-модуль з побутовим приміщенням (літера 1-А), загальною площею 4020,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, допоміжна виробнича будівля (літера 2-А), загальною площею 3041,3 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля гаражу з побутовими приміщеннями та приміщенням механіка (літери Ж, Ж1, Ж2, ЖЗ, Ж4, Ж5, И), загальною площею 1682,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля, станція ВКС (літера 3-А), загальною площею: 1491,9 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- будівля виробничого корпусу з допоміжними приміщеннями літ. "К", загальною площею 60558 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 17,1 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Тираспольська, будинок 61-Б, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 41,9 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Північно-Сирецька, будинок 49-А, реєстраційний номер 000;

- каптажна споруда артезіанська свердловина (літ. А), загальною площею 17,4 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Північно-Сирецька, будинок 49-В, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 1-Ф, загальною площею 904,9 м2, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 6-А, загальною площею 100,4 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000;

- нежитлова будівля, літ. 1-В, загальною площею: 420,5 м2, що знаходиться за адресою: 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3, реєстраційний номер 000.

22.07.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Приватного акціонерного товариства «Кріпта» про здійснення зустрічного забезпечення позову, мотивована тим, що відповідно до Договорів купівлі-продажу від 13.04.2020, укладених між ним та відповідачем-8, та Договору купівлі-продажу від 19.04.2020, укладеного між ним та відповідачем-9, у разі накладення арешту на майно, він зобов`язаний за вимогою покупця сплатити штраф в розмірі 50 % від вартості майна, яка визначена у цих договорах. За твердженнями заявника, вартість майна за цими договорами становить 2 288 745 грн., 529 312 грн., 1 322 164,80 грн. та 1 554 960 грн., всього - 5 695 181,80 грн., відтак 50 % ціни цих договорів - 2 847 590,90 грн. Посилаючись на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2020, якою накладено арешт на нерухоме майно, що є об`єктами згаданих договорів, заявник зазначав, що потенційно ризикує понести збитки у вигляді штрафних санкцій перед контрагентами, відтак просив вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок Господарського суду міста Києва грошових коштів в розмірі 2 847 590,90 грн.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 141 ГПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач в зв`язку із забезпеченням позову (ч. 3 ст. 141 ГПК України).

Як вище загулювалось, в обґрунтування необхідності вжиття заходів зустрічного забезпечення заявник посилався на ймовірність завдання йому збитків в майбутньому, які можуть бути спричинені необхідністю сплати штрафних санкцій за Договорами купівлі-продажу від 13.04.2020, укладеними між ПрАТ «Кріпта» (продавець, заявник) та ТОВ «Кампанила» (покупець, відповідач-8), та Договором купівлі-продажу від 19.04.2020, укладеного між ПрАТ «Кріпта» (продавець, заявник) та ТОВ «Купе СВ» (покупець, відповідач-9), пунктами 7.11 та 7.9 яких відповідно визначено, що у разі застосування у спорах продавця з третіми особами будь-яких обтяжень, зокрема, накладення арешту на майно, що має наслідком обмеження прав покупця на це майно, продавець зобов`язаний за вимогою покупця, протягом 7-ми днів з моменту її отримання, оплатити штраф в розмірі 50-ти відсотків від вартості майна, що визначена у договорі. У разі, якщо такі обтяження тривають 30-тиденний термін з моменту застосування обтяження (накладення арешту), продавець зобов`язаний сплатити додатково на користь покупця пеню в розмірі подвійної ставки НБУ від вартості майна, визначеної в договорі, за кожен день до моменту відновлення права на майно (скасуванян арешту майна).

За приписами ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала в зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Відповідно до ч. 1 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

В силу вказаних положень чинного законодавства винною є поведінка особи, яка за наявності у неї відповідної можливості умисно або з необережності не вчинила певних дій або не утрималася від їх вчинення, що потягнуло порушення зобов`язання. Отже, винна поведінка порушника повинна бути викликана його волевиявленням.

При цьому, в силу положень ч. 1 ст. 74 ГПК України обов`язковим є подання доказів наявної можливості заподіяння збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, яка бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, що мають значення для справи.

Належними згідно ст. 76 ГПК України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, у вищезгаданій заяві наявні лише посилання на умови вищезгаданих Договорів купівлі-продажу майна, які визначають відповідальність сторін, зокрема, продавця у разі застосування у спорах продавця з третіми особами будь-яких видів обмежень (накладення арешту на майно) у вигляді сплати 50 % вартості майна за вимогою покупця, сплата яких ставиться не в залежність від поведінки продавця, а від дій третіх осіб, в тому числі державних органів під час вирішення спорів за участю продавця, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

При цьому, слід зазначити, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, яке є предметом позову, носить тимчасовий характер та не позбавляє права власності на них, а лише тимчасово обмежує право особи користуватися та розпоряджатися таким.

Разом з цим, сплата заявником (продавцем) на вимогу покупців штрафу в розмірі 50 % вартості майна не може вважатися збитками, оскільки є відповідальністю (штрафними санкціями), визначеними умовами укладених між ним та покупцями Договорів купівлі-продажу майна.

Судом враховано, що відповідно до ст. 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

За змістом ч. 1 ст. 96 ЦК України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Відтак, оскільки юридична особа здійснює свою господарську діяльність на власний ризик, укладаючи вказані Договори купівлі-продажу майна з відповідними умовами щодо відповідальності сторін, заявник (продавець) повинен оцінити визначену сторонами відповідальність, зокрема, умови щодо сплати штрафних санкцій у разі застосування у спорах продавця з третіми особами будь-яких видів обмежень (накладення арешту на майно).

З огляду на наведене, апеляційний суд дійшов висновку щодо правомірності висновків місцевого суду про відсутність підстав для вжиття заходів зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок Господарського суду міста Києва грошових коштів в розмірі 2 847 590,90 грн., які складають 50% вартості майна за вищезгаданими Договорами купівлі-продажу та визначені як штраф (штрафні санкції) продавця, відтак відповідна заява Приватного акціонерного товариства «Кріпта» як безпідставна та необґрунтована не підлягає задоволенню.

Твердження апелянта про безпідставну (поза зверненням будь-якого учасника справа) оцінку судом першої інстанції умов Договорів купівлі-продажу та неповне з`ясування обставин справи в частині встановлення мотиву (наміру) щодо включення відповідних положень до цих Договорів, не заслуговують на увагу як безпідставні та необґрунтовані, адже вказані доводи суперечать один одному - подаючи заяву про вжиття заходів зустрічного забезпечення заявник сам посилався на відповідні умови цих Договорів, які й були досліджені та оцінені судом. При цьому, розглядаючи відповідну заяву та встановлюючи наявність чи відсутність підстав для такого зустрічного забезпечення, суд першої інстанції не повинен з`ясовувати мотив (намір) щодо включення відповідних положень зі сплати штрафу до цих Договорів, принцип свободи договору (ст. 627 ЦК України), та принцип презумпції правомірності правочину (ст. 204 ЦК України), що в свою чергу ніким не заперечувалось.

Доводи апелянта з приводу неповного з`ясування судом обставин, які мають значення для справи, неправильного застосування норм матеріального права та порушення вимог процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення, а також з приводу невідповідності висновків місцевого суду обставинам справи, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

За приписами ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зокрема, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім цього, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

За рішенням від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених місцевим та апеляційним судами, інші доводи апелянта за текстом його апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на правильність прийняття судом оскаржуваної ухвали у даній справі.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, ухвала місцевого суду є законною, обґрунтованою обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування ухвали суду апеляційний господарський суд не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні (ухвалі) висновків.

Керуючись ст.ст. 255, 269-270, 275, 277, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Кріпта» залишити без задоволення, ухвалу Господарський суд міста Києва від 03.08.2020 у справі № 910/7596/20 - без змін.

Матеріали справи № 910/7596/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Повний текст постанови складено 03.12.2020

Головуючий суддя С.Я. Дикунська

Судді Є.Ю. Шаптала

М.Г. Чорногуз