ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

30 листопада 2020 рокуСправа № 912/3810/20

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Коваленко Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства "Українська залізниця", , вул. Тверська, 5а, м. Київ, 03680 в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", , вул. Пантелеймонівська, 19, м. Одеса, 65012

до відповідача Управління соціального захисту населення Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області, , вул. Воровського (Покровського), 60, м. Новоукраїнка, Кіровоградська область, 27100

про стягнення 288 624,76 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява №НЮК-3/39 від 24.11.2020 Акціонерного товариства "Українська залізниця", в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління соціального захисту населення Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про стягнення 288 624,76 грн збитків за пільгове перевезення пасажирів за 2018 рік.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач, який є розпорядником бюджетних коштів, не провів розрахунків за пільгові перевезення залізничним транспортом окремих категорій громадян, відповідно до вимог пунктів 3,4,5,7,9,10 Порядку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1359 від 16.12.2009, за 2018 рік.

Дослідивши матеріали позовної заяви суддя встановив, що остання не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України, виходячи з такого.

Позовна заява - процесуальний документ, за допомогою якого реалізується право на звернення до господарського суду.

Подання позову включає в себе дії позивача (самостійно або через уповноважених представників) щодо його безпосереднього звернення до господарського суду за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Таким чином, реалізація права на звернення до суду із позовом є процесуальною дією в суді, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва, або її процесуальним представником. При цьому підписання та/або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Позовна заява №НЮК-3/39 від 24.11.2020 підписана провідними юрисконсультами Юридичної служби Філії "Одеська залізниця" АТ "Українська залізниця" С.Г. Пашко, О.С. Стрілець. На підтвердження повноважень яких до позовної заяви додано довіреність №1116 від 11.09.2020 за підписами директора Філії С.С. Нікуліна та Заступника директора регіональної філії з рухомого складу Філії О.І. Петренка. На підтвердження повноважень диреткора Філії С.С. Нікуліна та Заступника директора регіональної філії з рухомого складу Філії О.І. Петренка на підписання довіреності до позовної заяви додано копію довіреності №2912 від 11.08.2020 за підписами в.о. голови правління І.Юрик та в.о. члена правління М.Іванінів. Також до позовної заяви додано копію Витягу з Положення про Регіональну філію "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", відповідно до п.п. 10 п. 5.5. якого Директор Філії на підставі довіреності та у межах своїх повноважень має право представляти інтереси Товариства в судах, в тому числі в судах загальної юрисдикції, в господарських та адміністративних судах, а також в міжнародних арбітражах у справах, пов`язаних з діяльністю Філії.

Інших доказів на підтвердження повноважень осіб, які підписали позовну заяву суду не подано.

Положеннями ч. 2, 3 ст. 131-2 Конституції України передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

За змістом підп. 11 п. 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ст. 58 ГПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. (ч. 1) При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу. (ч. 2)

Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у даній справі перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму. Враховуючи незазначення та недоведення позивачем, що дана справа є незначної складності; предмет позову - стягнення збитків, що передбачає встановлення всіх необхідних елементів відповідальності, господарський суд не знаходить підстав для визнання даної справи малозначною в порядку п. 2 ч. 5 ст. 12 ГПК України.

Отже, з 01.01.2019 представництво у господарських судах першої інстанції під час розгляду справ загального провадження здійснюється у порядку самопредставництва юридичної особи або адвокатом.

Згідно з ч. 4 ст. 60 ГПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і в порядку представництва (адвоката). При цьому, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Довіреність, за відсутності інших передбачених ч. 3 ст. 56 ГПК України доказів (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не є доказом, що відповідні особи уповноважені діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва.

Для підтвердження повноважень самопредставництва юридична особа має надати статут, положення чи трудовий договір (контракт), у яких чітко визначене право цих осіб діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

Відповідна позиція висловлена у пункті 26 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі №9901/39/20, провадження №11-137заі20, та підтримана в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №925/756/19.

Відтак, в порушення вищевказаних вимог до матеріалів позовної заяви не додано доказів що особи, які підписали позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця", в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", а саме юрисконсульти Юридичної служби Філії "Одеська залізниця" АТ "Українська залізниця" С.Г. Пашко, О.С. Стрілець, є керівниками, членами виконавчого органу, або іншими особами, уповноваженими діяти від імені юриидчної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) і діють в порядку самопредставництва, як і не додано доказів наявності у С.Г. Пашко, О.С. Стрілець статусу адвоката та повноважень адвоката як представника Акціонерного товариства "Українська залізниця", в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця".

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки дану позовну заяву підписано особами, які не підтвердили свої повноваження щодо представництва позивача в суді, зокрема щодо подачі та підписання позовної заяви, то вона підлягає поверненню в силу вимог зазначеної норми закону, як така, що підписана особами, які не мають права її підписувати.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, позовна заява не може бути прийнятою до розгляду Господарським судом Кіровоградської області та підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ч. 8 ст. 174 ГПК України).

Керуючись п. 1 ч. 5 ст. 174, ст. 232-234 Господарського процесуального кодексу України суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву №НЮК-3/39 від 24.11.2020 Акціонерного товариства "Українська залізниця", в особі регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління соціального захисту населення Новоукраїнської районної державної адміністрації Кіровоградської області про стягнення 288 624,76 грн збитків за пільгове перевезення пасажирів за 2018 рік та додані до неї документи - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Копії ухвали направити сторонам.

Суддя Н.М. Коваленко

Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про вебадресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5013.