УХВАЛА

м. Київ

30.11.2020Справа №910/18610/20
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», м. Київ

до Товариства з додатковою відповідальністю «Ю.ЕС.АЙ», м. Київ

про стягнення 13 386, 18 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» (позивач) звернулось до суду з позовом про стягнення з Товариства з додатковою відповідальністю «Ю.ЕС.АЙ» (відповідач) завданої шкоди в розмірі 13 386, 18 грн, посилаючись на те, що в силу приписів статті 27 Закону України "Про страхування" та статті 993 Цивільного кодексу України, у межах фактичних витрат у позивача виникло право вимоги до відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд зазначає, що правові засади справляння, розмір ставок судового збору та порядок його сплати регулюються Законом України "Про судовий збір" від 08.06.2011 року №3674-VI.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 1 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 року №22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Отже, належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Згідно п. 2.21. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 року платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Натомість як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості доказів сплати судового збору надано копію платіжного доручення №702425 від 07.09.2019 на суму 2 102,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд не може прийняти копію платіжного доручення №702425 від 07.09.2019 на суму 2 102, 00 грн, як доказ, що підтверджує сплату позивачем судового збору.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позивач зазначає, що ДТП, яка мала місце 18.06.2020 та в якій пошкоджено застрахований позивачем автомобіль «Ford Mustang GT», д.н.з. НОМЕР_1 , сталась внаслідок порушення ПДР водієм ОСОБА_1 .

В той же час матеріали позовної заяви не містять належного доказу щодо визнання ОСОБА_1 винним в скоєнні вищевказаного ДТП, яке відбулося 18.06.2020, оскільки надано копію постанови Подільського районного суду міста Києва №758/7596/20 від 14.08.2020 з Єдиного державного реєстру судових рішень з якої не вбачаться, хто є особою винною в ДТП.

Окрім того, відповідно до вищевказаної копії постанови Подільського району, ДТП відбулося 06.07.2020, тоді як позивач зазначає, що застрахований ним автомобіль отримав пошкодження в ДТП, яке мало місце 18.06.2020.

Також, як вказує позивач у своїй позовній заяві, цивільно-правова відповідальність водія автомобіля "Audi A7", реєстраційний номер НОМЕР_2 (особи винної в ДТП) застрахована у відповідача на підставі полісу №180318103, проте позивачем не надано до матеріалів позовної заяви належним чином засвідченої копії вказаного страхового полісу або витягу з централізованої бази М(Т)СБУ з інформацією по ньому, зокрема, строку його дії; розмірів лімітів відповідальності, розміру франшизи.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 80 та ч. 1 ст. 81 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду, зокрема, позивач разом з поданням позовної заяви, а у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом, проте серед позовної заяви відсутнє клопотання про витребування доказів, зокрема інформації з централізованої бази М(Т)СБУ щодо полісу №180318103. За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 80 та ч. 1 ст. 81 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

За наведених обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» без руху.

2. Встановити Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «АРКС» строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «АРКС» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання:

- надання до матеріалів справи оригіналу платіжного доручення №702425 від 07.09.2019 на суму 2 102,00 грн.;

- надання належних доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 в ДТП, що мала місце 18.06.2020;

- копії страхового полісу №180318103 або витягу з централізованої бази М(Т)СБУ з інформацією по ньому, зокрема, строку його дії; розмірів лімітів відповідальності, розміру франшизи;

- копії наданих на виконання даної ухвали документів надіслати на адресу відповідача, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.М. Морозов