УХВАЛА

м. Київ

27.11.2020Справа № 918/329/20
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши клопотання

позивача та відповідача-1

у справі №918/329/20

за позовом ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "ФІРМА "ТОРГОВИЙ ДІМ ЕДЕМ"

до відповідача-1: ПОЛІСЬКОЇ МИТНИЦІ ДЕРЖМИТСЛУЖБИ

відповідача-2: ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ

про стягнення 56 538,73 грн.

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Торговий дім Едем" звернулось до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Поліської митниці Держмитслужби про стягнення заборгованості в сумі 56 538 грн. 73 коп., посилаючись на неправомірні дії з боку відповідача в результаті безпідставного вилучення товару.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 15.07.2020 клопотання Приватного підприємства "Торговий Дім Едем" від 10.07.2020 року про залучення до участі у справі співвідповідача - задоволено, залучено до участі у справі співвідповідачем за вимогами до Поліської митниці Держмитслужби про стягнення 56 538,73 грн. заподіяної матеріальної шкоди - Державну казначейську службу України, матеріали справи №918/329/20 надіслано Господарському суду міста Києва за підсудністю.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2020 залишено без руху позовну заяву ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА "ФІРМА "ТОРГОВИЙ ДІМ ЕДЕМ", надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

31.08.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків (з посиланням на вимоги ухвали суду від 11.08.2020).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання у справі призначено на 05.10.2020.

28.09.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду представник ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ подав відзив на позовну заяву.

01.10.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду представник ПОЛІСЬКОЇ МИТНИЦІ ДЕРЖМИТСЛУЖБИ подав відзив на позовну заяву.

01.10.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду представник ПОЛІСЬКОЇ МИТНИЦІ ДЕРЖМИТСЛУЖБИ подав клопотання про закриття провадження у справі, яке суд розглянув і відмовив у задоволенні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.10.2020 відкладено розгляд справи на 04.11.2020. Явку представників учасників справи визнано обов`язковою.

06.10.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду представник позивача надав заперечення та відповідь на відзив.

Судове засідання, призначене на 04.11.2020, не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Приходько І.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.11.2020 призначено судове засідання на 25.11.2020. Явку представників учасників справи визнано обов`язковою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 16.12.2020.

25.11.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача та відповідача-1 надійшло спільне клопотання про розгляд справи у режимі відеоконференції.

Суд, розглянувши вказане клопотання, дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне.

За приписами частини 7 статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частиною 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Відповідно до частини 7 статті 197 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

При цьому, у поданому клопотанні заявники не наводить жодної об`єктивної причини щодо необхідності проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке призначено на 16.12.2020.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно з частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні права та обов`язки сторін та учасників справи визначені у статтях 42, 46 Господарського процесуального кодексу України, крім права учасника справи брати участь у судовому засіданні, передбачені і інші процесуальні права, якими користуються сторони судового процесу, зокрема: право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках тощо.

Тобто, право на суд, яке гарантується, зокрема, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, забезпечується не виключно можливістю особистої участі у судовому засіданні, але й можливістю подавати до суду докази та письмові пояснення.

Крім того, учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні представника. Неможливість заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні (аналогічна правова позиція викладена у Пленумі Вищого господарського суду України в пункті 3.9.2 постанови №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України закріплено принцип пропорційності у господарському процесі, який полягає в тому, що суд в межах, встановлених цим Кодексом, визначає порядок здійснення провадження у справі, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Враховуючи наведене, керуючись принципом пропорційності, господарський суд дійшов висновку, що заявником не було доведено наявності виключних обставин, за яких доцільним є участь сторони у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Водночас, відповідно до пункту 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Судом також враховано технічну неможливість у Господарського суду міста Києва на проведення судового засідання, призначеного на 16.12.2020, в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України.

За таких обставин, враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, про те, що клопотання позивача та відповідача-1 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 43, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача та відповідача-1 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.В. Приходько