ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2020 р. Справа№ 910/21488/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Куксова В.В.

Шаптали Є.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Майданевич Г.А.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 25.11.2020 року у справі №910/21488/17 (в матеріалах справи).

Розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"

на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020, повний текст якої складено та підписано 26.06.2020

у справі №910/21488/17 (суддя Мандриченко О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"

до Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України.

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Лайфеселл" (далі-позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі-відповідач) про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України №546-р від 18.09.2017 року винесеного за результатами розгляду справи №27-26.4/47-11 про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "Астеліт" (з 2 лютого 2016 - ТОВ "Лайфселл") законодавства про захист від недобросовісної конкуренції.

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідачем не було доведено та неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи. Крім того, комітетом не було встановлено склад правопорушення. Також комітетом не зазначено у чому саме є недобросовісна конкуренція та які конкурентні переваги на ринку послуг мобільного зв`язку досягло ТОВ «Лайфселл».

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Приймаючи вказане рішення суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не доведено обґрунтованості підстав на які він посилається заявляючи позовні вимоги, а також дійшов висновку, що оскільки рішення Антимонопольного комітету України №546-р від 18.09.2017 року у справі №27-26.4/47-11 прийнято відповідно до вимог Закону України "Про захист економічної конкуренції" та Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, затверджених розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 № 5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 06.05.1994 за № 90299, тому передбачені ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" відсутні підстави для визнання недійсним або скасування вказаного рішення.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається на те, що оскаржуване судове рішення є необґрунтованим, прийняте з неповним з`ясуванням та за недоведеності обставин, що мають значення для справи, а також з порушенням норм процесуального та матеріального права.

Також скаржник посилається на відсутність належних та допустимих доказів вчинення позивачем порушення, передбаченого ст.15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції».

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.08.2020, справу №910/21488/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Шаптала Є.Ю., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17, а також розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 призначено на 08.09.20 о 11:10 год.

31.08.2020 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, як таке, що прийнято у повній відповідності до вимог законодавства України.

У зв`язку з перебуванням судді Разіної Т.І., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці, розпорядженням керівника апарату суду №09.1-08/2874/20 від 07.09.2020 призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/21488/17.

Так, за наслідками проведення перерозподілу справи №910/21488/17 відповідно до витягу з протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів від 07.09.2020 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Яковлєв М.Л.; судді: Шаптала Є.Ю., Куксов В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.09.2020 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Шаптала Є.Ю., Куксов В.В., а також розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 призначено на 27.10.2020.

У зв`язку з перебуванням судді Куксова В.В., який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, на лікарняному з 27.10.2020, розпорядженням керівника апарату суду №09.1-08/4047/20 від 27.10.2020 призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/21488/17.

Так, за наслідками проведення перерозподілу справи №910/21488/17 відповідно до витягу з протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів від 27.10.2020 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Яковлєв М.Л.; судді: Шаптала Є.Ю., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Шаптала Є.Ю., Тищенко А.І., а також розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 призначено на 25.11.2020.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/4947/20 від 24.11.2020 у зв`язку із перебуванням судді Тищенко А.І., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, на лікарняному з 16.11.2020, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2020 справу №910/21488/17 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючий суддя: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Шаптала Є.Ю., Куксов В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2020 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Шаптала Є.Ю., Куксов В.В., а також розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл"на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 ухвалено здійснювати у раніше призначеному судовому засіданні 25.11.2020 о 14: 30 год.

В судовому засіданні, яке відбулося 25.11.2020, представник скаржника підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, а оскаржуване судове рішення скасувати.

Представник відповідача в даному судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги та підтримав доводи викладенні у відзиві.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву, заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення суду першої інстанції, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення - скасуванню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Антимонопольного комітету України «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» №546-р від 18.09.2017 року визнано дії Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайфселл» з поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих, неповних, неточних відомостей щодо тарифікації вихідних дзвінків, що можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання послуг ТОВ «Лайфселл», порушенням, передбаченим статтею 15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», а також накладено штраф у розмірі 19 466 840,00 грн.

Зазначене рішення мотивовано тим, що комітетом у січні 2011 року на сайті позивача в тарифному плані «Оптимальний Life:)», який пропонувало ТОВ «Лайфселл», було виявлено таку інформацію про вартість дзвінків (вихідних викликів) і тарифікацію міжнародних дзвінків:

«Дзвінки на всі номери life:), грн./хв. - 0.;

Дзвінки на номери мереж фіксованого зв`язку та номери інших операторів мобільного зв`язку України, грн./хв. - 1,00».

Водночас вищезазначений тарифний план містить примітку такого змісту: «Для тарифікації дзвінків по Україні застосовується повна тарифна одиниця часу - 30 секунд, починаючи з першої секунди. Для тарифікації дзвінків до 30 секунд застосовується повна тарифна одиниця часу - 30 секунд...»

На вимогу Комітету № 27-29.3/12-1987 від 28.02.2011 стосовно тарифікації дзвінків по Україні, посекундно чи похвилинно, позивач у листі № 1438 від 17.03.2011 (зареєстрований у Комітеті 21.03.2011 за № 8-127/2603) повідомив, що ТОВ «Астеліт» надає можливість своїм абонентам обрати декілька варіантів тарифних планів, у кожному з яких застосовуються різні тарифні одиниці, зокрема, у тарифних планах «Вільний Life:)», «Оптимальний Life:)», «Місцевий Life:)» та «Life:) шалений день» застосовується одиниця послуг, що надаються, 30 секунд та повна одиниця часу - 30 секунд, у тарифному плані «Єдиний» застосовується одиниця послуг, що надаються, 1 секунда та повна одиниця часу - 1 секунда, а в тарифних планах «Супер life:) 15», «Вільний Life:) максимум ЗАХІД» та «Вільний Life:) Максимум Без поповнень» застосовується одиниця послуг, що надаються, 60 секунд та повна одиниця часу - 60 секунд.

Також листом позивач повідомив: «В білінговій системі Оператора, виходячи з технічної можливості, ведеться облік наданих телекомунікаційних послуг у секундах. При цьому, під час нарахування плати за надані телекомунікаційні послуги абонентам, які обслуговуються на умовах тих чи інших тарифних планів, застосовується відповідна для конкретного тарифного плану повна тарифна одиниця часу, що відповідає обсягу послуг, які надаються. Посилання на вартість хвилини наводиться Товариством в інформації про кожен тарифний план, метою чого є надання абоненту можливості порівнювати вартість дзвінків у його тарифному плані з їхньою вартістю в інших тарифних планах, у тому числі й тарифних планах інших операторів. При цьому слід зазначити, що посилання на вартість послуг, що залежать від обсягу, у хвилинному вимірі, є усталеною для практично усіх без виключення операторів зв`язку та застосовується у нормативно-правових галузевих актах».

Стосовно системи розрахунків, яку позивач застосовував на дату отримання вимоги Комітету № 136-29/04-1605 від 14.02.2012, при тарифікації вихідних дзвінків у тарифних планах «Вільний Life:)», «Оптимальний Life:)», «Місцевий Life:)» та «Life:) шалений день», ТОВ «Астеліт» у листі від 24.02.2012 № 1340 (зареєстрований у Комітеті 29.02.2012 за № 8-03/1795) повідомило, що:

У тарифному плані «Вільний Life:)» вартість вихідного виклику на номери інших операторів становила 0,39 грн/хв. без ПФ, якщо розмова триває, наприклад:

- 1 сек. - споживач/абонент сплачує 0,39 грн без ПФ;

- 1 хв. - споживач/абонент сплачує 0,39 грн без ПФ;

- 1 хв. 28 сек. - споживач/абонент сплачує 0,78 грн без ПФ.

При цьому в примітках тарифного плану «Вільний Life:)» зазначено, що «для тарифікації дзвінків по Україні застосовується повна тарифна одиниця часу - одна хвилина, починаючи з першої секунди. Для тарифікації дзвінків до однієї хвилини застосовується повна тарифна одиниця часу - одна хвилина».

У тарифному плані «Оптимальний Life:)» вартість вихідного виклику на номери інших операторів становила 1,00 грн/хв. без ПФ, якщо розмова триває, наприклад:

- 1 сек. - споживач/абонент сплачує 1,00 грн без ПФ;

- 1 хв. - споживач/абонент сплачує 1,00 грн без ПФ;

- 1 хв. 28 сек. - споживач/абонент сплачує 2,00 грн без ПФ.

У тарифному плані «Місцевий Life:)» вартість вихідного виклику на номери інших операторів становила 0,50 грн/хв. без ПФ, якщо розмова триває, наприклад:

- 1 сек. - споживач/абонент сплачує 0,50 грн без ПФ;

- 1 хв. - споживач/абонент сплачує 0,50 грн без ПФ;

- 1 хв. 28 сек. - споживач/абонент сплачує 1,00 грн без ПФ.

При цьому в примітках тарифних планів «Оптимальний Life:)» та «Місцевий Life:)» зазначено, що «для тарифікації дзвінків по Україні застосовується повна тарифна одиниця часу - 30 секунд, починаючи з першої секунди. Для тарифікації дзвінків до однієї хвилини застосовується повна тарифна одиниця часу - 30 секунд. З 02.12.11 для тарифікації дзвінків по Україні застосовується повна тарифна одиниця часу - одна хвилина, починаючи з першої секунди. Для тарифікації дзвінків до однієї хвилини застосовується повна тарифна одиниця часу - одна хвилина» .

У тарифному плані «Life:) шалений день» вартість вихідного виклику на номери інших операторів становила 1,00 грн/хв. без ПФ, якщо розмова триває, наприклад:

- 1 сек. - споживач/абонент сплачує 1,00 грн без ПФ;

- 1 хв. - споживач/абонент сплачує 1,00 грн без ПФ;

- 1 хв. 28 сек. - споживач/абонент сплачує 2,00 грн без ПФ.

Стосовно повної тарифної одиниці часу позивач повідомив, що повна тарифна одиниця часу - означає обсяг телекомунікаційних послуг, що надаються абоненту та який враховується при розрахунках зі споживачем/абонентом. В залежності від тарифного плану, обраного абонентом, повна тарифна одиниця часу може дорівнювати періоду часу рівному одній секунді, одній хвилині (60 секундам), або періоду часу, рівному 30 секундам тощо. Законодавство України не встановлює для операторів обов`язку застосовувати виключно секунду в якості повної тарифної одиниці часу.

Додатково товариство проінформувало, що у зв`язку з впровадженням нових тарифних планів, підключення до тарифних планів «Оптимальний Life:)» та «Місцевий Life:)» після 31.12.2011 неможливе. Тарифний план «Оптимальний Life:)» діє до 31.03.2012 включно. Тарифний план «Місцевий Life:)» діє до 30.06.2012 включно.

Листом № 8-127/826 від 01.02.2016 ТОВ «Лайфселл» повідомило, що в тарифному плані «Шалений день» вартість вихідного виклику на номери інших операторів становить 0,86 грн/хв. без ПФ та ПДВ. Так, наприклад, якщо розмова триває:

- 1 сек. - споживач/абонент сплачує 0,86 грн без ПФ та ПДВ;

- 1 хв. - споживач/абонент сплачує 0,86 грн без ПФ та ПДВ.

Виходячи з наведеного комітет зробив висновок, що при кінцевому розрахунку за використані хвилини та секунди розмови товариство стягує кошти за вихідні дзвінки в повному обсязі незалежно від того, чи споживач/абонент проговорить 1 секунду чи 1 хвилину.

Таким чином, на думку комітету споживач/абонент не має можливості до укладення договору з товариством/знайомитися з умовами тарифікації ТОВ «Лайфселл», які дадуть можливість споживачу/абоненту зрозуміти, що інформація на сайті є неправдивою, неповною та неточною, якщо в нього не має доступу до телефону іншого мобільного оператора або стаціонарного.

Також у рішенні комітету зазначено, що твердження: «Тарифікація дзвінків здійснюється в першу секунду кожної хвилини розмови в розмірі зазначеної вартості хвилини. Секунди з другої по шістдесяту не тарифікуються» є неточним, а тому є недостовірною інформацією, що може ввести в оману споживачів/абонентів щодо детальних умов тарифікації послуг мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл».

Рішення комітету також ґрунтується на опитуванні Всеукраїнської Федерації Споживачів «ПУЛЬС» та Громадської організації «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ».

На питання Комітету: «Як ви розумієте, що таке посекундна тарифікація вихідних дзвінків?» та «Як ви розумієте, що таке похвилинна тарифікація вихідних дзвінків?» Всеукраїнська Федерація Споживачів «ПУЛЬС» зазначила, що: посекундна тарифікація може означати тільки нарахування плати за кожну секунду розмови після з`єднання; похвилинна тарифікація означає призначення тарифу за повну хвилину розмови/з`єднання.

Громадська організація «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ» на питання Комітету: «Як ви розумієте, що таке похвилинна тарифікація вихідних дзвінків?» зазначила: «Осуществление звонка потребителем производится процедурно последовательно, т.е. начиная с набора соответствующего номера, затем нажатие кнопки вызова абонента (в течение которого оператор осуществляет соединение с вызываемым номером). Тарификация осуществляется именно с момента соединения и до прерывания соединения. Все процессы можно считать в различных временных режимах, общепринятыми считаются минуть и секунди. Минутной тарификацией можно назвать подсчет времени по отношению к деньгам. Поскольку в минуте 60 секунд, то минутная тарификация должна считаться с первой секунды включительно по 60 секунду включительно. Это время (полная минута) должно быть привязано к финансовому расчету» (мовою оригіналу).

На питання Комітету: «Як ви розумієте, що таке посекундна тарифікація вихідних дзвінків?» Громадська організація «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ» зазначила: «Осуществление звонка потребителем производится процедурно последовательно, т.е. начиная с набора соответствующего номера, затем нажатие кнопки вызова абонента (в течение которого оператор осуществляет соединение с вызываемым номером). Тарификация осуществляется именно с момента соединения и до прерьівания соединения. Все процессы можно считать в различных временных режимах, общепринятыми считаются минуть и секунди. Посекундной тарификацией можно назвать подсчет времени в секундах по отношению к деньгам. Поскольку здесь не указана привязка к минутам, то количество секунд не ограничивается 60, секундная тарификация начинается с первой до прекращения соединения. Причем все секунди должны бьть самостоятельными единицами и не обьединяться. Полученное время в секундах должно бьть привязано к финансовому расчету» (мовою оригіналу).

На питання Комітету: «Чи може вводити в оману інформація, яка міститься в тарифному плані оператора мобільного зв`язку, а саме: тарифікація вихідних та переадресованих дзвінків (передавання інформації голосом, передача даних та факсимільних повідомлень) є посекундною та здійснюється в першу секунду кожної хвилини розмови, секунди з другої по шістдесяту кожної хвилини розмови не тарифікуються» Громадська організація Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ» повідомила: «Такая формулировка вводит потребителя в заблуждение. Поскольку общепринятыми на протяжении последних лет являются тарификации по минутам и по секундам, то игра словами что тарифицируется (т.е используется для оплать) только первые секунды минут, то у потребителя создается впечатление, что он платит только, например, за 5 секунд при пятиминутном разговоре. Фактически же стоимость указанньх тарифицируемых секунд сопоставима по стоимости всей минуты, при этом потребитель, начиная со второй секунды, уже не может прекратить оплату разговора, у него вся минута фактически уже оплачена. Поэтому такую тарификацию можно фактически считать поминутной» (мовою оригіналу).

Отже, комітетом було зроблено висновок, що інформація, зазначена в примітках тарифних планів ТОВ «Лайфселл» щодо тарифікації вихідних дзвінків може вводити споживачів в оману.

Також комітетом було проведено опитування споживачів та абонентів мобільного зв`язку стосовно розуміння ними інформації «тарифікація вихідних та переадресованих дзвінків (телекомунікаційної послуги передавання інформації голосом) є посекундною та здійснюється в першу секунду кожної хвилини телекомунікаційної послуги. У рахунок вартості першої секунди кожної хвилини телекомунікаційної послуги надаються наступні 59 секунд без додаткової тарифікації».

Згідно з результатами опитування (опитано 512 споживачів/абонентів на виході з центрів обслуговування абонентів оператора ТОВ «Лайфселл»):

- 213 опитаних сприймають твердження Позивача про деталі тарифікації як оплату за кожну секунду вихідного дзвінка, починаючи з першої секунди;

- 129 опитаних вважають, що стягнення плати здійснюється лише за першу секунду кожної хвилини розмови в розмірі вартості секунди, секунди з 2 по 59 надаються безкоштовно (даруються);

- 170 опитаних вважають, що стягнення плати здійснюється в першу секунду кожної хвилини розмови в розмірі вартості хвилини.

Таким чином, комітет прийшов до висновку, що дії ТОВ «Лайфселл» є порушенням законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченим статтею 15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих, неповних, неточних відомостей щодо тарифікації дзвінків на послуги оператора мобільного зв`язку, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання послуг ТОВ «Лайфселл».

Суд першої інстанції перевіривши юридичну оцінку обставин справи № 27-26.4/47-11 та повноту їх встановлення в оскаржуваному Рішенні, прийшов до висновку про те, що відповідачем дотримано вимог Закону України "Про захист економічної конкуренції", Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, які затверджено розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 р. № 5, а також всебічно, повно і об`єктивно розглянуто обставини справи №27-26.4/47-11, а відтак - у суду відсутні передбачені ст. 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" підстави для визнання недійсним або скасування оскаржуваного рішення.

Разом з тим, колегія суддів з зазначеним погодитись не може з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» основними завданнями Комітету є, зокрема: здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції, сприяння розвитку добросовісної конкуренції, здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель.

За частиною першою статті 7 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Комітет має повноваження, зокрема:

- розглядати заяви і справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та проводити розслідування за цими заявами і справами;

- приймати передбачені законодавством про захист економічної конкуренції розпорядження та рішення за заявами і справами, перевіряти та переглядати рішення у справах, надавати висновки щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції;

- розглядати справи про адміністративні правопорушення, приймати постанови та перевіряти їх законність та обґрунтованість.

Причиною виникнення даного судового спору стало питання наявності або відсутності підстав для визнання недійсним та скасування рішенням Антимонопольного комітету України «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» №546-р від 18.09.2017 року.

У відповідності до положень ст.59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; заборона концентрації відповідно до Закону України "Про санкції"; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" поширенням інформації, що вводить в оману, є повідомлення суб`єктом господарювання, безпосередньо або через іншу особу, одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних, неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) чи реалізації (продажу, поставки, виконання, надання) товарів, робіт, послуг цього суб`єкта господарювання.

Інформацією, що вводить в оману, є, зокрема, відомості, які:

містять неповні, неточні або неправдиві дані про походження товару, виробника, продавця, спосіб виготовлення, джерела та спосіб придбання, реалізації, кількість, споживчі властивості, якість, комплектність, придатність до застосування, характеристики, особливості реалізації товарів, робіт, послуг, ціну і знижки на них, а також про істотні умови договору;

містять неповні, неточні або неправдиві дані про фінансовий стан чи господарську діяльність суб`єкта господарювання;

приписують повноваження та права, яких не мають, або відносини, в яких не перебувають;

містять посилання на обсяги виробництва, придбання, продажу чи поставки товарів, виконання робіт, надання послуг, яких фактично не було на день поширення інформації.

Таким чином, для кваліфікації дій позивача за ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", і відповідно накладення штрафу, передбаченого ст.21 цього Закону, має бути доведено, що ним поширюється інформація, яка вводить в оману і те, що такі дії є актом недобросовісної поведінки.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в оскаржуваному Рішенні вказав на те, що на сайті та в буклетах позивача зазначена не достовірна інформація, а саме: «Тарифікація дзвінків здійснюється в першу секунду кожної хвилини розмови в розмірі зазначеної вартості хвилини. Секунди з другої по шістдесяту не тарифікуються», що може ввести в оману споживачів/абонентів щодо детальних умов тарифікації послуг мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл».

Крім того, відповідач за результатами опитування споживачів та інших учасників зазначив що інформація, вказана в примітках тарифних планів ТОВ «Лайфселл» щодо тарифікації вихідних дзвінків також може вводити споживачів в оману.

Згідно з п. 3 Правил надання та отримання телекомунікаційних послуг затверджених постановою Кабінету Міністів України від 11 квітня 2012 р. № 295 тарифною одиницею (одиниця тарифікації) послуги є одиниця обсягу послуги (тривалість часу (секунда, хвилина), обсяг даних (кілобайт, мегабайт), кількість повідомлень, сеансів зв`язку), за якою здійснюється тарифікація.

Пунктом 57 постанови Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2012 р. №295 «Про затвердження Правил надання та отримання телекомунікаційних послуг» передбачено, що тарифи на послуги, що згідно із Законом України "Про телекомунікації" підлягають державному регулюванню, застосовуються операторами, провайдерами відповідно до встановлених НКРЗІ граничних або фіксованих тарифів.

П. 58 передбачає, що тарифи на послуги встановлюються операторами, провайдерами самостійно, крім тих, що згідно із Законом України "Про телекомунікації" підлягають державному регулюванню. Оператор, провайдер встановлює та пропонує на вибір споживача тарифи на окремі послуги та/або тарифні плани на визначений ним перелік (пакет) послуг, а також строк їх дії (граничний та/або мінімальний). Інформація про вартість послуги, яка оприлюднюється, повинна включати в себе відомості про податок на додану вартість та інші обов`язкові збори (платежі) відповідно до законодавства.

Вартість послуги зазначається у разі застосування:

тарифів, що залежать від обсягу послуги, - за одну тарифну одиницю;

тарифів, що передбачають необмежене отримання чи передачу інформації,

- за інтервал часу, протягом якого можливе таке отримання чи передача.

У межах різних тарифних планів залежно від переліку (пакету) та обсягу послуг можуть встановлюватися різні тарифи на однакові послуги. При цьому розмір тарифів на послуги, що згідно із Законом України "Про телекомунікації" підлягають державному регулюванню, може бути змінений у межах, визначених граничними тарифами, встановленими НКРЗІ.

Крім того, у ч. 1 ст. 66 глави XI Закону України «Про телекомунікації» зазначено, що тарифи на телекомунікаційні послуги встановлюються операторами, провайдерами телекомунікацій самостійно, за винятком випадків, передбачених у частині другій цієї статті.

Отже, оператор сам встановлює тарифи, а одиницею обсягу послуги є секунда та хвилина.

Тобто, інформація, що «тарифікація вихідних та переадресованих дзвінків (телекомунікаційної послуги передавання інформації голосом) є посекундною та здійснюється в першу секунду кожної хвилини телекомунікаційної послуги. У рахунок вартості першої секунди кожної хвилини телекомунікаційної послуги надаються наступні 59 секунд без додаткової тарифікації» здійснена відповідно до вищенаведених норм закону.

Крім того, колегією суддів звертає увагу на те, що у січні 2011 року комітетом було виявлено на сайті ТОВ «Астеліт» інформацію щодо тарифікації вихідних дзвінків яка за ознаками нібито є порушенням ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", а рішення було прийнято в 2017 році, тобто через шість років, за даний проміжок часу тарифи оператором було змінено неодноразово та змінено інформацію яка є спірною у даній справі.

Також колегія суддів звертає увагу на те, що АМКУ за результатами розгляду справи про вчинення позивачем порушення ст. 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" шляхом поширення інформації, що вводить в оману споживачів, комітетом не було встановлено факту вчинення ТОВ «Лайфселл» поширення інформації в умовах конкуренції та можливості досягнення останнім неправомірних переваг у такій конкуренції, а тому зазначені порушення в рішенні комітету більше пов`язані з законодавством про захист прав споживачів.

Тобто АМКУ в порушення ст. 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" не встановлював обставини щодо конкурентних відносин, у яких ТОВ «Лайфселл» перебувало, а також чи ТОВ «Лайфселл» досягнуло або навіть могло досягнути неправомірних конкурентних переваг на ринку послуг мобільного зв`язку завдяки поширенню інформації, що на думку АМКУ, вводить споживачів в оману.

Також вказане було залишено поза увагою і судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення.

Щодо наданих на запит АМКУ висновків Всеукраїнської Федерації Споживачів «ПУЛЬС» та Громадської організації «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ», колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" доказами у справі можуть бути будь-які фактичні дані, які дають можливість встановити наявність або відсутність порушення.

Ці дані встановлюються такими засобами: поясненнями сторін і третіх осіб, поясненнями службових осіб та громадян, письмовими доказами, речовими доказами і висновками експертів.

Усні пояснення сторін, третіх осіб, службових чи посадових осіб та громадян, які містять дані, що свідчать про наявність чи відсутність порушення, фіксуються у протоколі.

У відповідності до ст.43 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" та п.23 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, затверджених розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 № 5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 06.05.1994 за № 90299 (далі - Правил) для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, техніки, ремесла тощо, розпорядженням органів Комітету, яким підвідомча справа, може бути призначена експертиза.

В п. 32 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної кореспонденції, затвердженим розпорядження Антимонопольного комітету України та за реєстрових в Міністерстві юстиції України 06.05.1994 року № 90/299, зазначено, що у рішенні наводяться мотиви рішення, зазначаються встановлені органом АМКУ обставини справи з посиланням на відповідні докази, а також положення законодавства, якими орган АМКУ керувався, приймаючи рішення.

При цьому, спеціальним законодавством у сфері захисту економічної конкуренції не визначено вимог, яким має відповідати опитування споживачів.

В той же час, у відповідності до інформаційного листа Антимонопольного комітету України "Про проведення досліджень ринків" №60/01 від 25.04.2012, для проведення дослідження ринку можуть бути використані такі джерела інформації: дані вибіркових обстежень і опитувань населення або інших покупців (фізичних та юридичних осіб) про ситуацію на ринку - сукупність відповідей респондентів на певне коло питань, зокрема, щодо думки покупців про асортимент і якість товарів, оцінки намірів та мотивів поведінки покупців, їх уподобань, побажань і вимог до споживчих якостей товарів та їх взаємозамінності, характеристики використання товару (отримуються самостійно або замовляються у відповідних суб`єктів, які спеціалізуються на проведенні соціологічних досліджень).

Викладене свідчить, що вказаним інформаційним листом передбачено, що відповідні територіальні органи Антимонопольного комітету України проводять опитування населення або інших покупців (фізичних та юридичних осіб) про ситуацію на ринку самостійно або замовляють у відповідних суб`єктів, які спеціалізуються на проведенні соціологічних досліджень. Оскільки суб`єкти на проведення соціологічних досліджень мають бути спеціалізованими, то і працівники територіальних відділень Антимонопольного комітету України мають теж володіти спеціальними знаннями і навичками, мати відповідну освіту, перебувати в штаті установи, та права і обов`язки їх мають бути закріплені у відповідній посадовій інструкції.

Однак, матеріли справи не містять та учасниками справи не надано доказів того, що Всеукраїнська Федерація Споживачів «ПУЛЬС» та Громадська організація «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ» є суб`єктами, які спеціалізуються на проведенні таких досліджень.

Крім того, Законом України «Про громадські об`єднання» не передбачено право громадських організацій давати будь-які висновки зі спірних питань, а також відповідно інформації, яка міститься в ЄДРПОУ видом діяльності вказаних вище громадських організацій є: « 94.99 Діяльність інших громадських організацій, н.в.і.у. (основний); 91.33.0 Діяльність громадських організацій, н.в.і.г. (основний)».

Більше того, висновки вказаних громадських організацій не містять оцінки умов тарифікації, за які АМКУ притягнув ТОВ «Лайфселл» до відповідальності, оскільки вони були надані у 2012 році, а умови тарифікації було запроваджено лише у 2014 році.

Що стосується проведеного АМКУ опитування споживачів та абонентів мобільного зв`язку, то з анкет опитування не можливо встановити осіб, яким надавалися анкети (відсутні паспортні дані осіб, час опитування, тощо), а також відсутні докази неупередженості та не заінтересованості зазначених осіб у результатах опитування, а тому данні результати опитування не можуть використовуватись, як належний та допустимий доказ наявності у діях ТОВ «Лайфселл» порушення, передбаченого ст. 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", у вигляді поширення інформації, що вводить в оману, оскільки опитані можуть являтися конкурентами позивача та відповідно можуть бути упередженими та заінтересованими у даному випадку.

Разом з тим, проведене відділенням АМКУ опитування конкретно не стосувалося інформації, що вплинула на наміри осіб укласти саме з ТОВ «Лайфселл» договори про надання телекомунікаційних послуг (за умов однакової вартості споживач, як правило, надає перевагу послугам більшого обсягу).

Таким чином, відповідач, спираючись на проведене анкетування та висновки Всеукраїнської Федерації Споживачів «ПУЛЬС» та Громадської організації «Науково-дослідний центр незалежних споживчих експертиз «ТЕСТ», без допомоги експерта або відповідної спеціалізованої установи, в самовільному порядку зробив висновок, що інформація, зазначена в примітках тарифних планів ТОВ «Лайфселл» щодо тарифікації вихідних дзвінків може ввести в оману споживачів і на основі даних припущень притягнув позивача до відповідальності.

Крім того, анкети мають ознаки підробки, про що свідчить наявний у справи висновок експертного почеркознавчого дослідження, зроблений спеціалістом, який має необхідну кваліфікацію експерта-криміналіста з правом проведення криміналістичних видів судових експертиз. Даний висновком, хоча він не підпадає під ознаки висновку судового експерта, проте він враховуються в якості письмового доказу поряд з іншими доказами.

До того ж, в матеріалах справи наявний висновок Соціологічної асоціації України №1-14/02 від 14.02.2018 року, в якому зазначено, що проведення анкетування не відповідає вимогам, які ставляться до соціального опитування.

Більше того, в Рішенні АМКУ зазначено, що позивачем на засіданні комітету було надано власне опитування думки споживачів, проведене ТОВ «Кью енд Кью діджитал». Проте, АМКУ не надавши оцінку результатам цього опитування, відкинув їх, як такі що спростовуються матеріалами справам, а також не навівши жодних доводів щодо необґрунтованості чи не репрезентивності проведення опитування, а також не зазначив, якими саме матеріалами справи та яким чином спростовуються вказані результати опитування, хоча вказане товариство спеціалізується на проведенні опитувань.

Також суд першої інстанції не звернув увагу на те, що лише згадка про таке опитування у Рішенні АМКУ, без дослідження, оцінки, а також обґрунтувань причин його відхилення та надання переваги іншим доказам свідчить про неповне з`ясування АМКУ обставин, які мають значення для справи.

Крім того, у висновку № 056/346 від 18.11.2019 року Українського бюро лінгвістичних експертиз зазначено, що «Тарифікація дзвінків є посекундною та здійснюється в першу секунду кожної хвилини телекомунікаційної послуги. У вартість першої секунди кожної хвилини телекомунікаційної послуги включені наступні 59 секунд без додаткової тарифікації» - тарифікаціє є посекундною, тобто розраховується за секунду; одиницею виміру є секунда, а тарифікація відбувається не за кожну секунду розмови, а в інший спосіб. Крім того, у висновку зазначено, що інформація про вартість кожної секунди та хвилини розмови зазначено з повнотою і точністю. Також у висновку зазначено, що з позиції лінгвістичної кваліфікації спосіб представлення інформації по тарифікацію не виявляє мовних ознак «введення в оману».

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що у даному випадку зазначені висновки, порівняно з анкетуванням та висновками громадських організації, є належними та допустимими доказами на спростування тверджень відповідача щодо поширенням позивачем інформації, що вводить в оману невизначене коло осіб, а тому враховується в якості письмового доказу поряд з іншими доказами.

До того ж, за інформацією ТОВ «Лайфселл», його абоненти повідомляються про умови тарифікації кількома шляхами: інформацією на офіційному веб-сайті відповідача, інформацією на стартових пакетах, буклетах, рекламних листівках ТОВ «Лайфселл» та шляхом звернення до колл-центру відповідача.

Покроковий алгоритм знаходження інформації про тарифікацію вихідних дзвінків на офіційному сайті позивача lifecell.com.ua такий: абонент знаходить необхідний тарифний план, прогортає сторінку донизу та завантажує опцію «повні умови», далі прогортає сторінку донизу та завантажує опцію «детальні умови тарифікації, мінімальний строк та додаткові умови надання послуг, що стосуються цього тарифного плану», далі внизу сторінки завантажує опцію «додаткові умови надання послуг», де міститься такий текст: «тарифікація вихідних та переадресованих дзвінків (телекомунікаційної послуги передавання інформації голосом) є посекундною та здійснюється в першу секунду кожної хвилини телекомунікаційної послуги. У рахунок вартості першої секунди кожної хвилини телекомунікаційної послуги надаються наступні 59 секунд без додаткової тарифікації».

Стосовно комунікації позивача, то на стартових пакетах та рекламних листівках ТОВ «Лайфселл» міститься така інформація про детальні умови тарифікації: «детальну інформацію про умови, їх можливі зміни, тарифікацію перевіряйте: lifecell.com.ua. (безкоштовно зі стаціонарних телефонів в Україні), 5433 (безкоштовно в мережі lifecell) або в пунктах продажу lifecell».

Відповідачем не доведено, що Товариство поширює інформацію, яка вводить в оману, шляхом повідомлення безпосередньо невизначеному колу осіб неправдивих та неповних відомостей, оскільки відомості, розміщені Товариством на веб-сайті, їх можливо дізнатись шляхом звернення до колл-центру позивача та в пунктах продажу, відповідають дійсності; в чому конкретно полягають наслідки, що могли б настати в результаті дій Товариства, які, на думку АМКУ мають ознаки недобросовісної конкуренції.

Крім того, зміст Рішення АМКУ не дозволяє дійти однозначного висновку про те, що саме внаслідок поширення інформації про те, що «Тарифікація дзвінків здійснюється в першу секунду кожної хвилини розмови в розмірі зазначеної вартості хвилини. Секунди з другої по шістдесяту не тарифікуються», зменшилась чи збільшилась кількість абонентів інших операторів мобільного зв`язку, оскільки динаміка ринку не досліджувалася, зокрема, відсутні дані про те, що споживачі відмовилися він інших операторів на користь ТОВ "Лайфселл" чи навпаки саме через зазначену у рекламі інформацію.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що АМКУ не доведено обставин, пов`язаних з наявністю в діях товариства ознак, за якими кваліфікується правопорушення, передбачене статтею 15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", в тому числі й те, що обраний товариством спосіб повідомлення споживачів про тарифи вводить або може ввести їх в оману та вплинути на їх наміри придбати цей чи інший тарифний план, а також обставин стосовно можливих наслідків дій товариства і вчинення цих дій у конкурентному середовищі.

Враховуючи викладене, колегія суддів оцінивши докази, які покладені в основу Рішення № 546-р від 18.09.2017, прийнятого відповідачем, визнає їх неналежними, такими, що не в повному обсязі доводять обставини справи щодо встановлення факту введення позивачем в оману споживачів, у вигляді поширення інформації на сайті та буклетах, а отже й настання зазначених в ст.15-1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" наслідків у зв`язку зі здійсненням відповідних дій цього суб`єкта господарювання.

Викладене свідчить про не доведеність відповідачем складу правопорушення позивача, а тому відсутні підстави до притягнення його до відповідальності, передбаченої ст.21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" шляхом накладення штрафу. Приймаючи Рішення №546-р відповідач неповно з`ясував та не довів обставини, які мають значення для справи і які визнав встановленими, що відповідно до ст.59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" є підставою для визнання недійсним (скасування) такого рішення.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що в оспорюваному Рішенні АМКУ не визначено співвідношення між розміром штрафу, накладеного на позивача, і будь-якими обставинами справи, не визначено співрозмірність (пропорційність) суми штрафу діям позивача та їх наслідкам.

Згідно ч.1 ст. 21 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" вчинення суб`єктами господарювання дій, визначених цим Законом як недобросовісна конкуренція, тягне за собою накладення штрафу у розмірі до п`яти відсотків доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) суб`єкта господарювання за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф.

Тобто Законом передбачено можливість застосування штрафу в різному розмірі пропорційно до доходу але не більше п`яти відсотків (виручки) суб`єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, штраф в п`яти відсотків є максимальним.

Застосування санкцій є мірою відповідальності і застосовується в дусі додержання Законів України, як засіб дії на суб`єкт правопорушення, як з метою покарання, так і з метою впливу на подальшу правомірність поведінки суб`єкта, запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами, тобто з виховною метою.

Виходячи з загальних принципів застосування санкцій при їх визначенні повинно бути взято до уваги: характер і ступінь суспільної небезпеки та винної поведінки правопорушника.

Зокрема, вживаючи будь-яких заходів, у тому числі й заходів з позбавлення особи її майна, держава повинна подбати про забезпечення при цьому відповідного пропорційного співвідношення між засобами, які застосовуються для цього, і метою, що ставиться. Отже принцип пропорційності означає адекватне застосування законів державними органами, зберігаючи пропорції та співрозмірність між цілями певного закону і тягарем або санкціями, які можуть бути покладеними державними органами на відповідну особу згідно з таким законом.

Принцип пропорційності (також відомий як «принцип справедливої рівноваги») широко вживається Європейським судом з прав людини, практика якого, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У справі «Броньовський проти Польщі» (Заява № 31443/96),п. 150, Європейский суд з прав людини визначає наступне «як при втручанні у право мирного володіння майном, так і при утриманні від вжиття заходів необхідно забезпечити справедливий баланс між вимогами загальних інтересів суспільства та необхідності захисту основних прав відповідної особи (див., зокрема, згадане вище рішення у справі "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції", с. 26, п. 69).

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004 установив, що "… Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність… Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню".

На обов`язок відповідача при визначенні розміру штрафу враховувати загальні засади юридичної відповідальності вказують також положення частини четвертої статті 52 Закону «Про захист економічної конкуренції», які закріплюють принцип індивідуалізації порушення, положення частини п`ятої статті 6 вище зазначеного Закону, вказують на необхідність врахування поведінки порушника під час розслідування Антимонопольним комітетом справи про порушення.

Надання Антимонопольному комітету України таких дискреційних повноважень при визначенні розміру штрафу покладає на Антимонопольний комітет обов`язок з`ясування обставин, що мають важливе значення для визначення меж міри юридичної відповідальності суб`єкта господарювання, який вчинив порушення законодавства про захист економічної конкуренції, які забезпечують справедливість застосованого покарання та його пропорційність фактичному характеру вчиненого порушення.

Крім того, відповідно до положення абзацу четвертого статті 3 Закону України "Про Антимонопольний комітет України"Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом.

Проте, в оспорюваному Рішенні АМКУ не визначено співвідношення між розміром штрафу накладеним на позивача та будь-якими обставинами справи, не визначена співрозмірність (пропорційність) суми штрафу діям позивача та їх наслідкам. Також жодним чином не обґрунтувано розмір накладеного штрафу, який в процентному співвідношенні становить 0,296433754 % виручки (доходу) від реалізації продукції за 2016 рік.

Більше того, рішенням АМКУ №133-р від 04.04.2017 провадження у справі №27-26,4/48-11 було закрито без застосування будь-яких штрафних санкцій до ПрАТ «МТС Україна». Тобто АМКУ застосував кардинально різні підходи при розгляді аналогічних справ, що може свідчити про порушення принципів рівності юридичних осіб перед законом, а також про упередженість при прийнятті рішень відносно позивача.

Таким чином, враховуючи у даному випадку сукупність встановлених вище фактів та положення ст.ст.73, 76-79, 86 ГПК України, колегія суддів визнає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доводи, наведені відповідачем у відзиві на апеляційну скаргу, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Підсумовуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позовних вимог, у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Судові витрати на підставі ст.129 ГПК України покладаються на відповідача.

На підстав викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 269, 270, 273, 275, 277, 281-285 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1.Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 задовольнити.

2.Рішення Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 у справі №910/21488/17 скасувати та прийняти нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

3.Визнати недійсним та скасувати рішення Антимонопольного комітету України від 18.09.2017 року за №546-р «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» у справі №27-26.4/47-11.

4.Стягнути з Антимонопольного комітету України (, м. Київ, вул. Митрополита В. Липківського, буд. 45) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" (03110, м.Київ, вул. Солом`янська, 11А; код - 22859846) витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1 600,00 грн (одну тисячу шістсот гривень нуль копійок) та витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 2 400,00 грн (дві тисячі чотириста гривень нуль копійок).

5.Видачу наказу доручити Господарському суду міста Києва.

6. Матеріали справи №910/21488/17 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 02.12.2020.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді В.В. Куксов

Є.Ю. Шаптала