ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2020 р. Справа№ 910/2457/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Куксова В.В.

Яковлєва М.Л.

без повідомлення сторін

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Центренерго"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 (суддя Данилова М. В., повний текст ухвали складено 25.06.2020) у справі № 910/2457/20,

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрдонінвест Трейдінг"

до Публічного акціонерного товариства "Центренерго"

про стягнення заборгованості за договором поставки

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 року у справі №910/2457/20 зустрічну позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Центренерго" з доданими до неї документами залишено без розгляду та повернуто відповідачу по справі з підстав визначених в судовому рішенні.

Не погоджуючись з прийнятими рішенням суду першої інстанції Публічне акціонерне товариство "Центренерго" подало до Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу від 25.06.2020 у справі № 910/2457/20 та ухвалите нове рішення, яким передати справу № 910/2457/20 на новий розгляд до суду першої інстанції.

Також скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Підставою для скасування ухвали суду скаржник зазначив, що оскаржувана ухвала є безпідставною, необґрунтованою та винесеною в наслідок неправильного установлення обставин, які мають значення для справи, а також неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга на думку скаржника має бути задоволена, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції має бути скасована.

01.09.2020 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою, надійшли до Північного апеляційного господарського суду та відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд раніше визначеному автоматизованою системою складу суду: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Яковлєв М. Л., Разіна Т.І.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/2875/20 від 07.09.2020, у зв`язку з перебуванням судді Разіної Т. І. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

,Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2020 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В. В., Яковлєв М. Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2020 апеляційну скаргу Публічного акціонерне товариство "Центренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі №910/2457/20 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В. В., Яковлєв М. Л., задоволено клопотання Публічного акціонерного товариства "Центренерго" про поновлення пропущеного процесуального строку для подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 року у справі № 910/2457/20, поновлено скаржнику пропущений процесуальний строк, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерне товариство "Центренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі №910/2457/20 та здійснювати розгляд справи у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

28.09.2020 через відділ забезпечення документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрдонінвест Трейдінг" надійшов відзив на апеляційну скаргу у відповідності до якого, останній просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції просить залишити без змін.

Головуючий суддя Шаптала Є.Ю. перебував у щорічній відпустці з 07.10.2020 по 23.10.2020.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/4076/20 від 28.10.2020, у зв`язку з перебуванням судді Куксова В. В. на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 28.10.2020 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді:Тищенко А. І., Яковлєв М. Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.10.2020 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі №910/2457/20 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Тищенко А. І., Яковлєв М. Л.

У зв`язку з лікарняним судді Тищенко А. І., відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 17.11.2020 матеріали апеляційної скарги передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В. В., Яковлєв М. Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2020 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі №910/2457/20 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В.В., Яковлєв М. Л.

Згідно з ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1,5,6,8,9,12,18,31,32,33,34 частини першої статті 255 цього кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дослідивши надані до матеріалів справи докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Товариством з обмеженою відповідальністю "УкрдонінвестТрейдінг" (позивач) 19.02.2020 року подано до Господарського суду міста Києва позовну заява до Публічного акціонерного товариства "Центренерго" (відповідач) про стягнення штрафу на суму в розмірі 13 658 181, 03 грн. за договором поставки вугілля №111/18 від 09.04.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2020 року у справі №910/2457/20 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "УкрдонінвестТрейдінг" до Публічного акціонерного товариства "Центренерго" про стягнення заборгованості залишено без руху, надано Товариству з обмеженою відповідальністю "УкрдонінвестТрейдінг" строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.02.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи № 910/2457/20 здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 25.03.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежним виконанням відповідачем його зобов`язань за договором поставки вугілля № 111/18 від 09.04.2019 року, зокрема, відповідач в порушення умов вищезазначеного договору не сплатив в повному обсязі позивачу вартість поставленого вугілля та не відшкодував вартість його доставки в установлений строк, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем.

Підготовче засідання 25.03.2020 року не відбулось з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, зважаючи на період карантину, визначений постановою КМУ "Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19" від 11 березня 2020 року №211.

Ухвалою господарського суду від 08.04.2020 року було призначено підготовче засідання на 06.05.2020 року.

В підготовчому засіданні 06.05.2020 року було оголошено перерву до 27.05.2020 року.

27.05.2020 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.06.2020 року.

В судовому засіданні 10.06.2020 року було оголошено перерву на 24.06.2020 року.

24.06.2020 року Публічним акціонерним товариством "Центренерго" подано до Господарського суду міста Києва зустрічну позовну заява б/н б/д.

Повертаючи позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Центренерго" суд першої інстанції керувався тим, що останнім днем строку для пред`явлення зустрічного позову було 20.03.2020 року (включно).

Розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго", колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як вбачається з матеріалів справи, останнім днем строку для подання відзиву (зустрічного позову, позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору) було 20.03.2020 року (включно).

Як вбачається з матеріалів справи відповідач звернувся до місцевого господарського суду з клопотанням про продовження процесуальних строків лише 10.06.2020 року.

Вказане клопотання було задоволено протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2020 року.

Крім того, суд зазначає, що розгляд справи неодноразово відкладався в суді першої інстанції, сторонам було надано можливість надати всі докази та звернутися з заявами до суду.

У відповідності до 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Місцевий господарський суд дійшов до висновку, що відповідач надав зустрічну позовну заяву на стадії розгляду справи по суті, що вказана позовна заява не містить доказів сплати судового збору, що може свідчити про затягування процесу з боку відповідача.

Також судом першої інстанції зауважено, що ПАТ "Центренерго" не буде обмежене у доступі до правосуддя або у праві на справедливий суд, що гарантовані як чинним процесуальним законодавством, так і Конвенцією про захист прав та основоположних свобод, оскільки може заявити свої вимоги до ТОВ "Укрдоінвест Трейдінг", подавши до суду окремий позов, якщо його права та/або законні інтереси дійсно потребують судового захисту.

Зазначаючи про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, апелянт посилається на неврахування судом приписів Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211, якою введено на території України карантин, а також на п. 4 Прикінцевих положень ГПК України, яким продовжено всі процесуальні строки під час дії такого карантину.

Відповідно до п. 4 Прикінцевих положень ГПК України (у редакції, що діяла на момент розгляду справи) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Як вже було встановлено, що останнім днем строку для подання відзиву (зустрічного позову, позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору) було 20.03.2020 року (включно).

При цьому суд апеляційної інстанції зауважує, що розгляд справи в суді першої інстанції неодноразово відкладався, а ухвали суду першої інстанції отримувались відповідачем.

Отже, висновки апелянта щодо обрахування подання зустрічного позову в продовж дії всього карантину, а не з дати отримання ним ухвали суду про відкриття провадження у справі, спростовуються наведеними вище висновками суду про належне повідомлення відповідача щодо відкриття провадження у даній справі та обізнаність останнього про розгляд справи в суді першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів такі доводи апелянта відхиляє, оскільки судом першої інстанції було дотримано вимог процесуального законодавства при прийнятті оскаржуваної ухвали.

Також суд апеляційної інстанції зазначає, що у відповідності до ч. 2 ст. 207 ГПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Згідно зі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки відповідають дійсним обставинам справи і підтверджуються достовірними доказами, а тому ухвала Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі №910/2457/20 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для її скасування не вбачається.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Центренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі № 910/2457/20 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ :

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Центренерго" - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у справі № 910/2457/20 - залишити без змін.

3. Матеріали справи № 910/2457/20 повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді В.В. Куксов

М.Л. Яковлєв