Справа № 909/671/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.11.2020 м. Івано-Франківськ

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Неверовської Л.М., секретар судового засідання Кричовський Р.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Державної екологічної інспекції Карпатського округу,

до відповідача: Приватного акціонерного товариство "Івано-Франківськторф",

про стягнення шкоди заподіяної внаслідок самовільного користування надрами в сумі 1249066,50 грн

за участю:

від позивача: Голубчак Надія Вікторівна;

від відповідача: Дмитрів Василь Васильович;

від відповідача: Герула Зоряна Йосипівна.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Івано-Франківської області перебуває справа за позовом Державної екологічної інспекції Карпатського округу до Приватного акціонерного товариства "Івано-Франківськторф" про стягнення шкоди заподіяної внаслідок самовільного користування надрами в сумі 1249066,50 грн.

11.11.2020 відповідач надіслав суду заяву про долучення документів до матеріалів справи. 13.11.2020 позивач надіслав суду заперечення на додаткові пояснення по справі. Суд долучив подані документи до матеріалів справи.

26.08.2020 від відповідача надійшло клопотання (від 26.08.2020 вих. № 64) про призначення експертизи в якому відповідач просить суд призначити комплексну земельно-технічну та інженерно-екологічну судову експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та поставити наступні питання:

1. Яка конфігурація, проміри та площа частини земельної ділянки родовища «Під Бором», на якій фактично здійснювався видобуток торфу в 2018 році ?; 2. Яка була глибина розробки під час видобутку торфу в 2018 році в родовищі «Під Бором»?; 3. Який об`єм торфу фактично був видобутий у 2018 році в родовищі «Під Бором»?; 4. Чи підтверджується розмір збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами (торф) від 31.07.2019 року, який провели старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Кульбанський О. Ю., державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Сидорчук О.В., враховуючи фактичні дані видобутку торфу у 2018 році у родовищі «Під Бором»?

Представник позивача, в судовому засіданні, в задоволенні клопотання відповідача про призначення експертизи просила відмовити з підстав викладених у письмових запереченнях від 08.09.2020 вх. № 11643/20.

Розглянувши подане відповідачем клопотання, заслухавши думку сторін, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової експертизи, з огляду на наступне.

Відповідач зазначає, що позовні вимоги позивача ґрунтуються на підставі розрахунку розміру збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами (торф) від 31.07.2019 року, який провели старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Кульбанський О.Ю., державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Сидорчук О.В. Відповідач вважає, що такий розрахунок зроблений з грубим порушенням закону, а саме Наказу Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 29.08.2011 року «Про затвердження Методики визначення розмірів відшкодування збитків , заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами », зареєстрований в Мін`юсті України 19.09.2011 року за № 1097/19835.

Зокрема, пунктом 1.7. вищевказаної методики трактує: « 1.7. Ця Методика застосовується при визначенні відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, у тому числі торфу загальною глибиною розробки понад два метри», пункт 2.2. вказує: « 2.2. Для встановлення факту самовільного користування надрами та визначення обсягу видобутих надр використовується пряме вимірювання (заміри розробок, кар`єрів, накопичених надр) разом з аналізом матеріалів геологорозвідувальних робіт (геологічні,гідрогеологічні карти родовищ за їх наявності)».

На думку відповідача, в акті перевірки № 47 від 03.06.2019 року працівниками позивача не було встановлено факту глибини розробки торфу понад два метри, а також не було встановлено факту самовільного користування надрами та не було визначено обсяги видобутих надр шляхом методу прямого вимірювання - як того вимагає методика, жодні прямі вимірювання під час заходів контролю працівники Держекоінспекції не проводили.

Проте відповідач вважає, що для правильного вирішення спору, встановлення фактичних даних по справі, з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме (встановлення факту глибини розробки торфу понад два метри у 2018 році , встановлення обсягу видобутих надр у 2018 році, встановлення площі видобування надр у 2018 році) необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо як і не можливо провести розрахунок шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно п. 6.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями) основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, об`єктом інженерно-екологічної експертизи є матеріальні і матеріалізовані джерела інформації, що містять фактичні дані про обставини надзвичайної екологічної ситуації, у тому числі речові докази, фрагменти місця події, устаткування, комунікації, засоби виробництва, що забезпечують екологічно безпечне функціонування підприємства, а також будь-які інші обставини події, зафіксовані (описані, відображені у схемах, фотографіях, планах тощо) в матеріалах справи. До основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать: визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації; встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів; встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів; встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява N 61679/00) від 01.06.2006 року, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Європейський суд з прав людини у справі "Брумареску проти Румунії" дійшов висновку про те, що принцип правової визначеності є одним із фундаментальних аспектів верховенства права, і для того, щоб судове рішення відповідало вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно, щоб воно було розумно передбачуваним.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах "Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands" від 27.10.1993 (п. 33) та "Ankerl v. Switzerland" від 23.10.1996р. (п. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

При цьому, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, "без якого змагальність як принцип не існує". Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Отже, експертиза призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, рішення суду має прийматися у повній відповідності з нормами процесуального та матеріального права, з повним та об`єктивним дослідженням обставин та доказів, призначення експертизи у даній справі не спрямоване на затягування розгляду, а є засобом для встановлення доказів, які мають значення для правильного вирішення даного спору. Європейський суд з прав людини зауважив, що компетенцією національних судів є вирішення того, чи необхідно звертатися за зовнішньою порадою (див. рішення Суду у справі Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013).

Дослідивши матеріали справи, виходячи з необхідності всебічного, повного, об`єктивного розгляду судового спору та встановлення обґрунтованості позовних вимог, суд приходить до висновку про необхідність призначення у справі комплексної земельно-технічної та інженерно-екологічної судової експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Формулювання питань, які ставляться перед експертом, повинно здійснюватись з урахуванням Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики. Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.

Розглянувши запропоновані позивачем питання для роз`яснення експертом, суд зазначає, що враховуючи обставини, що входять до предмета доказування у справі, запропоновані питання складені з урахуванням Науково-методичних рекомендацій.

Витрати по проведенню експертизи покладаються на відповідача - Приватне акціонерне товариство "Івано-Франківськторф".

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про судову експертизу", судовий експерт зобов`язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок.

Вказану експертизу слід провести у строки визначені пунктом 1.13. наказу Міністерства юстиції України N 53/5 від 08.10.1998 "Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень", надати висновки господарському суду, копії висновку експертизи направити сторонам.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Керуючись статтями 99, 100, 182, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити комплексну земельно-технічну та інженерно-екологічну судову експертизу в справі № 909/671/20, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Липинського, 54, м. Львів, 79024).

2. На вирішення комплексної земельно-технічної та інженерно-екологічної судової експертизи поставити наступні питання:

2.1. Яка конфігурація, проміри та площа частини земельної ділянки родовища «Під

Бором», на якій фактично здійснювався видобуток торфу в 2018 році ?;

2.2. Яка була загальна глибина розробки під час видобутку торфу в 2018 році в родовищі «Під Бором»?;

2.3. Який об`єм торфу фактично був видобутий у 2018 році в родовищі «Під Бором»?;

2.4. Чи підтверджується розмір збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами (торф) від 31.07.2019 року, який провели старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Кульбанський О. Ю., державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Сидорчук О.В., враховуючи фактичні дані видобутку торфу у 2018 році у родовищі «Під Бором»?

3. Витрати по проведенню судової експертизи покласти на відповідача. У разі відмови чи ухилення від оплати витрат, пов`язаних з проведенням комплексної земельно-технічної та інженерно-екологічної судової експертизи, справа підлягає розгляду на підставі наявних доказів.

4. Провадження у справі № 909/671/20 зупинити на час проведення експертизи.

5. Матеріали справи направити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Липинського, 54, м. Львів, 79024).

6. Судову експертизу провести у строк, передбачений підпунктом 1.13 пункту 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 N 53/5. У разі неможливості проведення судової експертизи у строки передбачені законодавством, повідомити про це суд.

7. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 Кримінального кодексу України та направити йому копію ухвали та матеріали справи.

8. Зобов`язати експерта подати господарському суду експертний висновок в письмовій формі та надіслати копії такого висновку сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення. Окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції: про зупинення провадження у справі (ст. 255 ГПК України). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ст. 256 ГПК України).

Повний текст виготовлено 26.11.2020.

Суддя Л. М. Неверовська