УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

25.11.2020Справа №910/18257/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» (04080, м. Київ, вул. Олексія Терьохіна, буд. 8А, офіс 111) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вестер Плюс" (04071, м. Київ, вул. Ярославська, буд.4-Б) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспільська 9" (02099, м. Київ, вул. Бориспільська, буд.9) про застосування наслідків нікчемних правочинів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вестер Плюс" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бориспільська 9"(відповідач-2) про:

- застосування наслідків нікчемності правочинів шляхом визнання наявності у Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста", як правонаступника Публічного акціонерного товариства «Український професійний банк», права майнової вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лого Сфера» за договором про відкриття траншевої кредитної лінії № 649 від 10.09.2012 та Приватного акціонерного товариства «Автотранспортне підприємство «Транспортник» за договором поруки № 649-2 від 30.12.2014 і Іпотечним договором, укладеним 30.12.2014, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Бойко Л.Л., реєстровий № 5118;

- визнання недійсними договору про відступлення прав вимоги від 06.07.2015, укладений між Публічним акціонерним товариством «Авант-Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Вестер Плюс», в частині відступлення прав за Договором про відкриття траншевої кредитної лінії № 649 від 10.09.2012 та Договором поруки № 649-2 від 30.12.2014; договору, укладеного між Публічним акціонерним товариством «Авант-Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Вестер Плюс», посвідченого 17.07.2015 Смоляніновою О.Я., приватним нотаріусом КМНО, реєстровий № 2260, в частині відступлення прав за Іпотечним договором від 30.12.2014, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Бойко Л.Л., реєстровий №5118; договору про відступлення прав вимоги від 09.09.2019, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Вестер Плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Бориспільська 9», про відступлення прав за Договором про відкриття траншевої кредитної лінії № 649 від 10.09.2012 та Договором поруки № 649-2 від 30.12.2014; договору про відступлення прав вимоги, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Вестер Плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Бориспільська 9», посвідчений 09.09.2019 Смоляніновою О.Я., приватним нотаріусом КМНО, реєстровий № 3061, про відступлення прав за Іпотечним договором від 30.12.2014, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Бойко Л.Л., реєстровий № 5118;

- скасування рішень у сфері державної реєстрації щодо реєстрації права власності, іпотекодержателя, обтяжень щодо нежитлового комплексу будівель, загальною площею 7549,0 кв. м. (адміністративно - виробничий корпус № 73 (літери 2А, 2Б, 2В, 2Г, 2Д), ремонтна майстерня - будівля № 77 (літери 2Е, 2ЕІ, 2ЕІІ), корпус № 73 А (мийка) (літери 2Ж, 23), механічна майстерня (літери 2И, 2К, 2Л)), розташовані за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 9;

- поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності № 8322609 від 30.12.2014, який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 18490882 від 30.12.2014, яке прийнято приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Людмилою Леонідівною, про реєстрацію права власності за Приватним акціонерним товариством «Автотранспортне підприємство «Транспортник»; запису про іпотеку № 8325023 від 30.12.2014, який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 18496571 від 30.12.2014, яке прийнято приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Людмилою Леонідівною, що внесений на користь іпотекодержателя - Публічне акціонерне товариство «Український професійний банк» та запису про обтяження № 8324879 від 30.12.2014, який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 18496377 від 30.12.2014, яке прийнято приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Людмилою Леонідівною, що внесений на користь обтяжувана - Публічне акціонерне товариство «Український професійний банк».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за договором купівлі-продажу майнових прав №81/1 від 27.04.2020 до позивача перейшли майнові права за договором про відкриття траншевої кредитної лінії №649 від 10.09.2012, договором поруки №649-2 від 30.12.2014 та Іпотечним договором від 30.12.2014 №5118, втім після оформлення переходу прав вимоги до позивача, ПАТ "УПБ" передало на підставі договору застави від 26.05.2015 в заставу ПАТ "Авант-Банк" права вимоги за вказаними кредитним договором та договорами забезпечення, який (договір застави) є нікчемним в силу вимог п.6 та п. 7 ч. 3 ст. 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам статей 164, 172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Так, приписами пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів статей 2, 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Абзацом 28 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ становленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Так, згідно з статтею 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.

У відповідності до пункту 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із аналізу наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, з зазначенням номеру поштового відправлення, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову має додаватися - опис вкладення разом з фінансовим чеком (квитанції) поштового відділення, що підтверджують надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Однак, до матеріалів позовної заяви, що подана до суду, не надано взагалі доказів направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачам.

Окрім того, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п. 2 ч. 1ст. 164 ГПК України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102,00 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2 102,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, заявником заявлено п`ятнадцять вимог, а саме: застосування наслідків нікчемності правочинів; визнання недійсним чотирьох договорів; скасування семи реєстраційних дій та поновлення трьох записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно .

З огляду на це, судовий збір за його подання має становити 31530,00 грн.

Однак до позовної заяви не додано жодних доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, як і не зазначено, з наданням відповідних доказів, що заявник є звільненим від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вимог, встановлених статтями 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- докази направлення позовної заяви учасникам справи (опис вкладення та фіскальний чек, виданий поштовим відділенням на підтвердження отримання послуг зв`язку);

- оригіналу платіжного документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно ч.1 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя Т.В. Васильченко