СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2020 р. Справа № 922/1409/20

Колегія суддів у складі: головуюча суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В.І. , суддя Гетьман Р.А.

при секретарі Новіковій Ю.В.

за участю:

позивача - Ногіна О.М., посвідчення від 09.10.2020 року №057318;

1-го відповідача - не з`явився;

2-го відповідача - не з`явився;

3-го відповідача - адвокат Мартиненко А.М., посвідчення №1942 від 22.07.2015 року, ордер серії АХ №1018825 від 08.07.2020 року;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №2, м. Харків (вх. №2415Х/1-18)

на ухвалу господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі №922/1409/20, постановлену в приміщенні господарського суду Харківської області (суддя Пономаренко Т.О.), повний текст якої складено 02.09.2020 року

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури №2, м. Харків

до 1-го відповідача Харківської міської ради, м. Харків

до 2-го відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, м. Харків

до 3-го відповідача Фізичної особи - підприємця Яцини Дмитра Юрійовича, м. Київ

про визнання незаконним та скасування пункту додатку до рішення, визнання недійсним договору та зобов`язання повернути нежитлові приміщення

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі №922/1409/20 клопотання (вх.№19344 від 21.08.2020 року) представника Фізичної особи-підприємця Яцини Дмитра Юрійовича про призначення комплексної судової будівельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи у справі №922/1409/20 задоволено; призначено у справі №922/1409/20 комплексну судову будівельно-технічну та будівельно-оціночну експертизу, проведення якої доручено атестованим судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Смоленська, 6, м. Київ, 03057); на вирішення експертизи поставлено наступні питання: який перелік, об`єми та ринкова вартість фактично виконаних будівельних робіт з будівництва нежитлових приміщень №76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13 першого поверху будинку "Літ. А-5" загальною площею 270 куб.м. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 128 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) у період з 01.12.2017 року по 21.02.2018 року? чи можливо відокремити фактично виконані роботи без завдання шкоди об`єкту в цілому?; чи призвели фактично виконані будівельні роботи у нежитлових приміщеннях №76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13 першого поверху будинку "Літ. А-5" загальною площею 270 куб.м. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 128 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) у період з 01.12.2017 року по 21.02.2018 року до поліпшення вказаного об`єкта нерухомого майна?; якщо так, то в якому відсотковому виразі в порівнянні з ринковою вартістю нежитлових приміщень № 76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13 першого поверху будинку "Літ А-5" загальною площею 270 куб.м. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 128 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання для цілей оренди майна та зафіксованої у договорі оренди нежитлового приміщення (будівлі) від 01.12.2017 року № 6761?; для здійснення експертизи надано Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (вул. Смоленська, 6, м. Київ, 03057) матеріали справи №922/1409/20; попереджено експертів, які будуть здійснювати експертизу, про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України; витрати на проведення експертизи покладено на 3-го відповідача - Фізичну особу-підприємця Яцину Дмитра Юрійовича; зобов`язано сторін забезпечити судовим експертам безперешкодний доступ до об`єкту дослідження за їх участю; зобов`язано сторін за першою вимогою експертів своєчасно подати необхідні для проведення експертизи матеріали (документи, зразки тощо) безпосередньо до експертної установи; попереджено сторони про відповідальність за невиконання вимог ухвали господарського суду; Київський науково-дослідний інститут судових експертиз по закінченню проведення експертизи зобов`язано надати висновок експертів разом з матеріалами справи №922/1409/20 та даними щодо витрат, пов`язаних з проведенням експертизи надіслати до господарського суду Харківської області; провадження у справі 922/1409/20 зупинено на час проведення експертизи.

Керівник Харківської місцевої прокуратури №2 з ухвалою господарського суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі та направити справу для продовження розгляду до господарського суду першої інстанції; судові витрати покласти на відповідачів.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує таке.

Харківська міська рада має право прийняти рішення про продаж об`єктів нерухомого майна, що перебуває у власності територіальної громади, а уповноважений нею орган приватизації, а саме Управління комунального майна, має право укласти відповідний договір купівлі-продажу.

Такий продаж має бути проведений шляхом викупу орендарем об`єкту, який вже перебуває у нього в оренді, шляхом аукціону або конкурсу (конкурсний продаж), якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання для цілей оренди майна.

ФОП Яциною Д.Ю. жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна в оренді, а саме з 01.12.2017 року по 09.02.2018 року, тобто, по день подачі заяви ФОП Яциною Д.Ю. до Харківської міської ради для викупу, не здійснено.

У звіті про оцінку майна, договорі оренди, договорі купівлі- продажу, заяві ФОП Яцини Д.Ю. з проханням надати дозвіл на приватизацію, а також у всій приватизаційній справі, будь-які відомості про такі поліпшення відсутні; до органу приватизації, тобто, до Управління комунального майна ним не подано документи, передбачені п. 2.2. Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час оренди, під час приватизації.

Відповідне рішення Харківської міської ради є незаконним та підлягає скасуванню, а договір купівлі-продажу суперечить вимогам законодавства.

Звертаючись з клопотанням про призначення експертизи, відповідач не обґрунтував неможливості самостійного встановлення судом фактичних обставин справи, за результатами оцінки наявних у справі доказів у їх сукупності, а прокурором вже надано витяг зі звіту про незалежну оцінку нерухомого майна станом на момент укладення договору, а тому вказане клопотання є необґрунтованим.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року за №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" через спалах у світі коронавірусу з 12.03.2020 року до 03.04.2020 року в Україні введений карантин; постановами Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року № 239, від 22.04.2020 року №291, від 11.05.2020 року №349, від 20.05.2020 року №392, від 17.06.2020 року №500, від 22.07.2020 року №641, від 26.08.2020 року №760, від 13.10.2020 року №956 до постанови від 11.03.2020 року № 211 внесено зміни, якими дію карантину продовжено до 31.12.2020 року.

Рада суддів України на офіційному сайті 11.03.2020 року звернулася до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та листом №9рс-186/20 від 16.03.2020 року до Верховного Суду, Вищого антикорупційного суду, місцевих та апеляційних судів з рекомендацією встановити особливий режим роботи судів України, в тому числі роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами.

Для запобігання розповсюдженню особливо небезпечного вірусного захворювання серед працівників суду на період з 13.03.2020 року по 03.04.2020 року наказом голови Східного апеляційного господарського суду від 13.03.2020 за № 04-а встановлено особливий режим роботи суду в умовах карантину; наказами голови суду від 26.03.2020 року № 05-а, від 23.04.2020 року №07-а, від 08.05.2020 року №08-а, від 22.05.2020 року №10-а, від 22.06.2020 року №12-а, від 28.07.2020 року №14-а, від 31.08.2020 року №15-а, від 22.10.2020 року №21-а на період дії карантину суд продовжує працювати в умовах встановленого раніше особливого режиму.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2020 року, для розгляду даної справи суддею - доповідачем визначено суддю Терещенко О.І. та сформовано колегію суддів у складі: головуюча суддя Терещенко О.І., суддя Сіверін В.І., суддя Гетьман Р.А.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.09.2020 року апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 на ухвалу господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі залишено без руху; останнього зобов`язано усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та роз`яснено, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

05.10.2020 року на адресу суду від апелянта надійшла заява про усунення недоліків (вх.№9457), в якій останній просить поновити строк на подання апеляційної скарги, оскільки відповідно до наказу Генерального прокурора від 23.03.2020 року №159 у прокуратурі діють Рекомендації щодо особливостей організації та порядку роботи органів прокуратури з метою забезпечення їх сталого функціонування, запобігання поширенню серед працівників прокуратури коронавірусної хвороби (COVID-19), належного санітарного стану в адміністративних приміщеннях, дотримання працівниками прокуратури санітарно - гігієнічних норм; до вказаної заяви апелянтом додано оригінал платіжного доручення №2234 від 28.09.2020 року про сплату судового збору у сумі 2102,00 грн. за подання апеляційної скарги, яку разом з додатками долучено до матеріалів справи.

Листом Східного апеляційного господарського суду від 06.10.2020 року за вих.№017376 повідомлено апелянта про те, що суддя- доповідач перебуває у відпустці по 09.10.2020 року включно, заяву буде передано судді - доповідачу після виходу її з відпустки на підставі п.5.4. Рішення зборів суддів №3 від 15.02.2019 року.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.10.2020 року клопотання Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження задоволено; поновлено строк на подання апеляційної скарги; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 на ухвалу господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі; відповідачам встановлено строк до 05.11.2020 року на протязі якого вони мають право подати відзив на апеляційну скаргу; призначено апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 до розгляду на "16" листопада 2020 р. о 09:30 год.; явка сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась; роз`яснено учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення "EаsyCon".

16.11.2020 року на адресу суду від 2-го відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№11100), в якому останній просить відкласти судове засідання на іншу дату, у зв`язку з карантинними заходами, спричиненими розповсюдженням коронавірусу COVID-19 та тим, що розпорядженням Харківського міського голови від 05.11.2020 року №13958/28 працівників відділу з економічних, бюджетних та майнових питань Юридичного департаменту Харківської міської ради з 06.11.2020 року по 19.11.2020 року переведено на дистанційну роботу; повідомити 2-го відповідача про час і дату наступного судового засідання, яке долучено до матеріалів справи.

16.11.2020 року на адресу суду від 1-го відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№11101), в якому останній просить відкласти судове засідання на іншу дату, у зв`язку з карантинними заходами, спричиненими розповсюдженням коронавірусу COVID-19 та тим, що розпорядженням Харківського міського голови від 05.11.2020 року №13958/28 працівників відділу з економічних, бюджетних та майнових питань Юридичного департаменту Харківської міської ради з 06.11.2020 року по 19.11.2020 року переведено на дистанційну роботу; повідомити 1-го відповідача про час і дату наступного судового засідання, яке долучено до матеріалів справи.

Колегія суддів, розглянувши клопотання 1-го та 2-го відповідачів про відкладення розгляду справи, дійшла висновку про відмову в їх задоволенні, з огляду на таке.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для чого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

"Розумність" строку визначається окремо для кожної справи. Для цього враховують її складність та обсяг, поведінку учасників судового процесу, час, необхідний для проведення відповідної експертизи (рішення Європейського суду з прав людини у справі "G. B. проти Франції"), тощо.

Отже, поняття "розумний строк" є оціночним, суб`єктивним фактором, що унеможливлює визначення конкретних строків судового розгляду справи, тому потребує нормативного встановлення.

Точкою відліку часу розгляду цивільної справи протягом розумного строку умовно можна вважати момент подання позовної заяви до суду.

Роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (№51 рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 року у справі "Красношапка проти України").

А тому, беручи до уваги те, що явка представників сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась; інших документів та пояснень, ніж ті, що містяться в матеріалах справи, заявниками відповідного клопотання не надано, а подальше відкладення розгляду справи буде суперечити принципу розгляду справи впродовж розумного строку, в задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи слід відмовити, оскільки інших обставин, які б вказували на існування об`єктивних перешкод для розгляду справи, заявниками не наведено та судом не встановлено.

У судовому засіданні 16.11.2020 року прокурор підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив її задовольнити.

Представник 3-го відповідача в судовому засіданні 16.11.2020 року проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

У судове засідання 16.11.2020 року представник 1-го відповідача не з`явився, на підтвердження направлення копії ухвали суду від 16.10.2020 року 1-му відповідачу у справі, додано рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ПАТ "Укрпошта" від 26.10.2020 року №151, згідно з яким 1-й відповідач отримав копію ухвали від 16.10.2020 року - 23.10.2020 року.

У судове засідання 16.11.2020 року представник 2-го відповідача не з`явився, про причини неявки не повідомив, на підтвердження направлення копії ухвали суду від 16.10.2020 року 2-му відповідачу у справі, додано рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ПАТ "Укрпошта" від 23.10.2020 року №127, згідно з яким 2-й відповідач отримав копію ухвали від 16.10.2020 року - 22.10.2020 року.

Телефонограмою повідомлено 3-го відповідача - Фізичну особу - підприємця Яцина Дмитра Юрійовича про час та дату розгляду справи за номером телефону - , який зазначений в якості засобу його зв`язку (т.2, а.с.47).

Також, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції, Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ухвалу суду від 16.10.2020 року було у встановленому порядку внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень та інформація у справі, що розглядається була розміщена за веб-адресою https://court.gov.ua/fair/ та www.hra.arbitr.gov.ua/sud5039.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України", рішення Європейського суду з прав людини від 27.04.2000 року у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 року у справі "Красношапка проти України").

Зважаючи на те, що в ході апеляційного розгляду справи судом апеляційної інстанції було створено сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, надано достатньо часу та створено відповідні можливості для реалізації кожним учасником своїх процесуальних прав, передбачених ст. 42 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе закінчити розгляд апеляційної скарги в даному судовому засіданні.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника 3-го відповідача, перевіривши повноту встановлення господарським судом першої інстанції неоспорених обставин справи, колегія суддів встановила наступне.

Керівник Харківської місцевої прокуратури №2 звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та Фізичної особи-підприємця Яцини Дмитра Юрійовича, в якій просив визнати незаконним та скасувати п.77 додатку 1 до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 року № 1008/18; визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових будівель від 07.06.2018 року № 5582-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Яциною Дмитром Юрійовичем, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Саутенко Н. В. і зареєстрований в реєстрі за №1762, скасувавши його державну реєстрацію; зобов`язати Фізичну особу-підприємця Яцину Дмитра Юрійовича повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху №76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13, загальною площею 270 кв. м., розташовані в будинку літ. "А-5", за адресою: м. Харків, вулиця Сумська, 128.

В обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор вказував на незаконно обраний спосіб приватизації оспорюваного майна шляхом викупу орендарем, оскільки останній до органу приватизації не подавав документи передбачені п.2.2. Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення здійснені за час оренди.

21.08.2020 року до господарського суду Харківської області від 3-го відповідача надійшло клопотання (вх.№19344) про призначення комплексної судової будівельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи у справі, в якому останній просив призначити у справі комплексну судову будівельно-технічну та будівельно-оціночну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Смоленська, 6, м. Київ, 03057), на вирішення експерта поставити відповідні питання.

02.09.2020 року господарським судом Харківської області постановлено оскаржувану ухвалу, з підстав викладених вище.

Переглянувши справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали господарського суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на таке.

Після ратифікації Верховною радою України Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, остання, відповідно до статті 9 Конституції України набула статусу частини національного законодавства.

З прийняттям у 2006 році Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", Конвенція та практика Суду застосовується судами України як джерело права.

Відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод справи про цивільні права та обов`язки осіб, а також справи про кримінальне обвинувачення мають бути розглянуті у суді впродовж розумного строку. Ця вимога спрямована на швидкий захист судом порушених прав особи, оскільки будь-яке зволікання може негативно відобразитися на правах, які підлягають захисту. А відсутність своєчасного судового захисту може призводити до ситуацій, коли наступні дії суду вже не матимуть значення для особи та її прав.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Ryabykh v.Russia" від 24.07.2003 року, "Svitlana Naumenko v. Ukraine" від 09.11.2014 року зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

За змістом ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.

Згідно з ч.1 ст.100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з приписами ст.1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи.

Так, предметом спору у справі є, зокрема, нежитлові приміщення 1-го поверху № 76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13, загальною площею 270 кв. м., розташовані в будинку літ. "А-5", за адресою: м. Харків, вулиця Сумська, 128, приватизовані Фізичною особою-підприємцем Яциною Дмитром Юрійовичем, шляхом викупу.

Заявляючи клопотання про проведення експертизи в господарському суді першої інстанції, 3-й відповідач вказував, що ним неодноразово проводилися ремонтно-будівельні роботи у приміщеннях 1-го поверху №76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13, загальною площею 270 кв. м., розташовані в будинку літ. "А-5", за адресою: м. Харків, вулиця Сумська, 128, що призвело до значних поліпшень даних приміщень.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує на те, що ФОП Яциною Д.Ю. жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна в оренді, а саме з 01.12.2017 року по 09.02.2018 року, тобто, по день подачі заяви ФОП Яциною Д.Ю. до Харківської міської ради для викупу, не здійснено.

А отже, беручи до уваги те, що для встановлення фактичної вартості виконаних будівельних робіт з будівництва нежитлових приміщень №76-1-:-76-14, 78-1-:-78-13 першого поверху будинку "Літ. А-5" загальною площею 270 куб.м. за адресою: м.Харків, вул. Сумська, 128 та наявності або відсутності поліпшення вказаного об`єкта нерухомого майна необхідні спеціальні знання, якими суд не володіє, та які мають суттєве значення для вирішення спору, господарський суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення клопотання представника 3-го відповідача - Фізичної особи-підприємця Яцини Дмитра Юрійовича та призначення комплексної судової будівельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи у справі.

Крім того, дотримуючись забезпечення встановлених п.1 ст.6 ратифікованої Україною Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини 1950р. гарантій, в контексті усталеної практики Європейського суду з прав людини щодо розгляду судової справи та повноти встановлення і дослідження обставин та задля виконання, визначеного ч.1 ст.2 ГПК України, завдання господарського судочинства, господарський суд першої інстанції вірно вказав на можливість призначення у справі комплексної судової будівельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи, оскільки забезпечення дотримання таких гарантій не може перебувати в залежності від наявності перешкод компетенції суду здійснити самостійне встановлення обставин у сфері спеціальних знань.

Таким чином, аргументи апелянта на те, що звертаючись з клопотанням про призначення експертизи, відповідач не обґрунтував неможливості самостійного встановлення судом фактичних обставин справи, за результатами оцінки наявних у справі доказів у їх сукупності, а прокурором вже надано витяг зі звіту про незалежну оцінку нерухомого майна станом на момент укладення договору, не приймаються.

У відповідності до ч. 4, 5 ст. 99 ГПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Господарський суд першої інстанції, розглянувши запропонований представником Фізичної особи-підприємця Яцини Дмитра Юрійовича перелік питань на вирішення експертизи, дійшов правомірного висновку про те, що вказані питання є необхідними для встановлення обставин, що входять до предмета доказування у справі.

Відповідно до ч.3 ст.99 ГПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Представник 3-го відповідача у клопотанні просив господарський суд першої інстанції доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (вул. Смоленська, 6, м. Київ, 03057), представники сторін проти проведення експертизи судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз заперечень не висловили, а тому місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про доручення судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз проведення експертизи у справі.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

А отже, враховуючи, що для всебічного, повного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи є необхідність встановлення фактичної вартості виконаних будівельних робіт з будівництва нежитлових приміщень та наявності або відсутності поліпшення об`єкта нерухомого майна, колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про призначення у справі комплексної судової будівельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи та зупинення, у зв`язку з цим, провадження у справі до вирішення експертом визначених питань.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України", експертиза призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому, складає невід`ємну частину судової процедури.

Отже, висновок місцевого господарського суду про зупинення провадження у справі відповідає принципам справедливого судового розгляду у контексті частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 року).

Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Апелянту було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків господарського суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Стаття 74 ГПК України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання, в першу чергу, національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010 року).

Апелянту була надана можливість спростувати достовірність доказів і заперечити проти їх використання.

Питання справедливості розгляду не обов`язково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008 року).

Отже, на думку колегії суддів, під час розгляду справи її фактичні обставини були встановлені судом першої інстанції на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження поданих доказів; висновки суду відповідають цим обставинам, юридична оцінка надана їм з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 269, 270, ч.1 ст. 275, 282 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Керівника Харківської місцевої прокуратури №2 залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 02.09.2020 року у справі №922/1409/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків визначених ч. 3 ст.287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 20.11.2020 року.

Головуюча суддя О.І. Терещенко

Суддя В.І. Сіверін

Суддя Р.А. Гетьман