РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2020 р.м. ХарківСправа № 922/2288/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ольшанченка В.І.

при секретарі судового засідання Чкан Д.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (м. Київ)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проволоки" (м. Харків)
про стягнення 335111,19 грн,
за участю представників:

позивача - Седньова М.Ю.;

відповідача - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Укртелеком" (позивач) надало Господарському суду Харківської області позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проволоки" (відповідач), в якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Проволоки" (, місцезнаходження: 61052, Харківська обл, місто Харків, вулиця Мала Гончарівська, будинок 17) на користь Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (, місцезнаходження: 01601, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, буд. 18) в особі Харківської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (, місцезнаходження: 61010, м. Харків, Нетіченська набережна, буд. 8) суму основного боргу в розмірі 320325,95 грн, пеню в розмірі 9843,80 грн, інфляційні втрати в розмірі 3034,54 грн та три відсотки річних у розмірі 1906,90 грн. Також позивач просить стягнути з відповідача судовий збір у сумі 5026,67 грн.

Свої позовні вимоги обґрунтовує невиконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором №63Е100-541/19 оренди комерційної нерухомості від 11.03.2019 щодо сплати орендної плати за користування об`єктом нерухомості за період квітень 2019 року - травень 2020 року.

Крім того, у позовній заяві позивач просить розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/2288/20.

Вказаною ухвалою суду було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено розглядати справу №922/2288/20 за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання цією ж ухвалою суду було призначено на 16.09.2020 о 12:00 год, про що повідомлено учасників справи.

07.08.2020 позивач надав заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просить стягнути з відповідача на свою користь суму основного боргу за період 01.07.2019 - 21.06.2020 в розмірі 350299,56 грн, пеню в сумі 9843,80 грн, інфляційні втрати в розмірі 4095,45 грн, три відсотки річних у розмірі 1906,90 грн та судовий збір у сумі 5492,19 грн. До вказаної заяви позивач додав платіжне доручення №11682 від 04.08.2020 про доплату судового збору у сумі 465,52 грн.

Протокольною ухвалою суду від 16.09.2020 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог у наданій редакції.

Також 07.08.2020 позивач надав заяву з додатками.

16.09.2020 представник позивача у судовому засіданні заявив усне клопотання про приєднання до матеріалів справи додатків до поданої заяви.

Протокольною ухвалою суду від 16.09.2020 задоволено усне клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи додатків до поданої заяви.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.09.2020 учасників справи повідомлено про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 28.09.2020 о 14:00 год.

28.09.2020 позивач надав уточнення позовних вимог, викладених у заяві про збільшення позовних вимог від 05.08.2020 №26-15/257, в якій просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за договором оренди комерційної нерухомості №63Е100-541/19 від 11.03.2019 за період з 01.07.2019 по 21.06.2020 у сумі 350299,56 грн, пеню за період з 21.01.2020 по 30.06.2020 у сумі 9843,80 грн, інфляційні втрати за період з 01.12.2019 по 30.06.2020 у сумі 4095,45 грн, три відсотки річних за період з 21.01.2020 по 30.06.2020 у сумі 1906,90 грн та судовий збір у сумі 5492,19 грн.

Протокольною ухвалою суду від 28.09.2020 прийнято до розгляду уточнення позивачем позовних вимог у наданій редакції.

Також 28.09.2020 позивач надав письмові пояснення з додатками.

Крім того, позивач надав клопотання про продовження процесуального строку на подання доказів по цій справі та долучення пояснення із доданими до нього доказами до матеріалів справи.

28.09.2020 протокольною ухвалою суду задоволено клопотання позивача про продовження процесуального строку на подання доказів по справі та про долучення письмового пояснення з доданими до нього доказами до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.09.2020 сторін повідомлено про відкладення підготовчого засідання на 19.10.2020 о 12:30 год.

12.10.2020 позивач надав письмові пояснення.

19.10.2020 протокольною ухвалою суду не прийнято до розгляду письмові пояснення позивача, оскільки вони надані не уповноваженим представником.

19.10.2020 ухвалою Господарського суду Харківської області учасників справи повідомлено про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 04.11.2020 о 12:00 год.

04.11.2020 у судовому засіданні була оголошена перерва до 11.11.2020 об 11:30 год, про що представник позивача повідомлений під розпис, а відповідача повідомлено судом ухвалою від 04.11.2020.

11.11.2020 у судовому засіданні представник позивача підтримує збільшені та уточнені позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач не надав суду відзив на позов та витребувані судом документи.

Представник відповідача у жодне судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча відповідач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи за адресою, вказаною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Частиною 3 ст. 120 ГПК України передбачено, що виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (ч. 11 ст. 242 ГПК України).

Статтею 93 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) передбачено, що місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

Частина 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачає, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема місцезнаходження юридичної особи.

Положеннями ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" визначено статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру та передбачено, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Ухвала суду від 27.07.2020 про відкриття провадження у справі, а також інші ухвали були відправлені на адресу відповідача, вказану у позові та згідно з відомостями за безкоштовними запитами з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 61052, м. Харків, вул. Мала Гончарівська, буд. 17, однак поштові конверти з відповідними рекомендованими відправленням повернуті відділенням зв`язку до суду з відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою".

Згідно з п. 4 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, вбачається, що у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

Отже, у разі якщо копію прийнятого судового рішення (ухвали, постанови, рішення) направлено судом листом за належною поштовою адресою, тобто повідомленою суду учасником справи, і повернено підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання чи закінчення строку зберігання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про прийняте судове рішення.

Водночас, суд зазначає, що за змістом статей 2, 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" вбачається, що кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин (названу правову позицію висловлено в численних постановах Верховного Суду, у тому числі від 28.01.2019 у справі №915/1015/16 та від 12.03.2019 у справі №923/1432/15).

Крім того ухвала Господарського суду Харківської області від 27.07.2020 про відкриття провадження у цій справі була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 28.07.2020.

Учасники справи в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у пункті 41 свого рішення від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За таких обставин, враховуючи зазначені вище положення Господарського процесуального кодексу України, якими регламентовано порядок повідомлення учасників справи про час та місце судового засідання, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема пункт 41 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України", суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи.

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на судовий захист своїх прав та інтересів.

Враховуючи те, що явка відповідача не була визнана обов`язковою, а також те, що неявка його представника не перешкоджає розгляду зазначеної справи, суд вважає за можливе розглянути цю справу за відсутності представника відповідача за наявними в ній матеріалами, відповідно ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178, ч. 1 ст. 202 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи та вислухавши пояснення представника позивача, суд встановив наступне.

11.03.2019 між позивачем та відповідачем був укладений договір №63Е100-541/19 оренди комерційної нерухомості (надалі - договір), за яким орендодавець (позивач) передає, а орендар (відповідач) бере у строкове платне користування комерційну нерухомість (далі - майно), розташовану в м. Харкові будівля №100 по вул. Фельдшерська, загально площею 1417,7 м2 (одна тисяча чотириста сімнадцять цілих сім десятих м2), а саме приміщення згідно технічного паспорту будівлі:

- нежитлова будівля "А-2", площею 1129,00 м2 (триста двадцять одна ціла шість десятих м2);

- нежитлова будівля "Б-1", площею 204,8 м2 (двісті чотири цілих вісім десятих м2);

- нежитлова будівля "В-1", площею 40,50 м2 (сорок цілих п`ять десятих м2);

- нежитлова будівля "Ж-1", площею 21,3 м2 (двадцять одна ціла три десятих м2);

- нежитлова будівля "3-1", площею 22,1 м2 (двадцять дві цілих одна десята м2); (Додаток 1). Зазначене Майно передається для розміщення складів Орендаря.

Відповідно до п. 1.2 договору сторони домовились, що справедлива вартість майна, яке передається в оренду, на дату укладення договору становить 5723200,00 грн (п`ять мільйонів сімсот двадцять три тисячі двісті гривень 00 копійки) з урахуванням ПДВ.

Згідно з п. 2.1 договору передача орендареві майна в користування здійснюється одночасно з підписанням повноважними представниками сторін акту приймання-передачі майна (додаток №1 до цього договору) за умови попереднього внесення грошової суми застави визначеної п. 3.11 цього договору до підписання акту приймання-передачі майна, якщо обов`язок її внесення передбачений договором. При цьому ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження майна переходить до орендаря з дати підписання такого акту.

Пунктом 3.1 вказаного договору сторони узгодили, що орендна плата складається з:

п. 3.1.1 - плати за приміщення;

п. 3.1.2 - плати за послуги з утримання комерційної нерухомості: 8323,01 грн за 1417,70 м2 без ПДВ за місяць (додаток №2).

Відповідно до п. 3.3 договору послуги з утримання комерційної нерухомості складаються з комунальних витрат, відшкодування плати за землю та податку на нерухомість, наданої в користування, з урахуванням прибудинкової території забезпечення обладнання орендаря електроживленням через електромережі ПАТ "Укртелеком", забезпечення приміщень додатковими зручностями тощо. Прибирання орендованої площі, місць загального користування та прибудинкової території, вивіз сміття, обслуговування охороної та пожежної сигналізації орендар організовує самостійно.

Згідно з п. 3.5 договору орендар відшкодовує вартість водопостачання та водовідведення за поточний місяць, згідно з показниками окремо встановленого лічильника, у відповідності до державних тарифів, що затверджені відповідними постановами НКРЕКП, в термін, визначений в п. 3.10. Орендар самостійно підтримує комунікації в належному технічному стані та усуває пошкодження.

Пунктом 3.6 цього договору сторони визначили, що орендар відшкодовує вартість електроенергії, спожитої за поточний місяць, згідно з показниками окремо встановленого лічильника у відповідності до державних тарифів, що затверджені відповідними постановами НКРЕКП, в термін, визначений в п. 3.10. Дозволена потужність на приєднання електрообладнання складає 50,00 кВт.

Відповідно до п. 3.8 договору оплата орендної плати за перший місяць оренди здійснюється орендарем після підписання акту приймання-передачі майна на підставі виставленого рахунку, але не пізніше ніж протягом 10 робочих днів від підписання акту приймання-передачі.

Згідно з п. 3.9 договору щомісячно не пізніше 10 числа поточного місяця орендодавець надає орендарю акт про надані послуги (або рахунок-акт), яким підтверджується обсяг і вартість послуг за попередній місяць. Орендар зобов`язаний підписати та повернути його орендодавцю не пізніше 20 числа поточного місяця.

Пунктом 3.10 вищезазначеного договору сторони узгодили, що орендна плата сплачується орендарем шляхом перерахування у безготівковому порядку на поточний банківський рахунок орендодавця до 20 числа розрахункового місяця. Невиставлення рахунку орендодавцем не звільняє орендаря від сплати орендної плати за договором.

Розділом 5 договору визначені права сторін, де в п. 5.1 вказано, що орендодавець має право, зокрема: вимагати своєчасної оплати оренди майна; змінювати розмір орендної плати в порядку, передбаченому договором.

Відповідно до п.6.1.3 договору орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату та інші платежі, передбачені цим договором.

Згідно з п. 12.1 договору, цей договір набирає чинності після підписання його сторонами і діє 2 роки 11 місяців та до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Пунктом 12.4.4 вказаного договору сторони узгодили, що договір може бути достроково припинений орендодавцем в односторонньому порядку за умови направлення орендарю письмового повідомлення про дострокове припинення договору не менш ніж за 15 календарних днів до дати припинення, зокрема, в разі порушення строків сплати орендної плати та інших платежів за договором більше ніж на 1 місяць або не сплати їх в повному обсязі.

В п. 13.1 договору сторони визначили, що передбачені цим договором права і обов`язки ПАТ "Укртелеком", у тому числі проведення розрахунків, виконуються Харківською філією ПАТ "Укртелеком".

21.03.2019 між сторонами був підписаний акт приймання-передачі майна, за яким позивач передав, а відповідач прийняв відповідно до умов вищевказаного договору комерційну нерухомість, розташовану в м. Харкові по вул. Фельдшерська, будівля №100, загальною площею 1417,7 м2.

Зазначений акт є додатком №1 до укладеного між сторонами договору.

У додатку №2 до договору сторони визначили зведений розрахунок вартості послуг з утримання комерційної нерухомості за адресою: м. Харків, вул. Фельдшерська, 100.

Позивачем виставлялись відповідачу рахунки-акти на оплату за оренду комерційної нерухомості, за послуги з утримання майна, послуги з енергозабезпечення, всього на загальну суму 663398,59 грн за період з березня 2019 року по червень 2020 року за договором №63Е100-541/19 оренди комерційної нерухомості від 11.03.2019, що підтверджується копіями актів №63-УЛА-19-379 від 31.03.2019 на суму 9580,66 грн, №63-УЛА-19-413 від 30.04.2019 на суму 27000,00 грн, №63-РНО-19-432 від 31.05.2019 на суму 27108,40 грн, №63-УЛА-19-798 від 30.06.2019 на суму 28366,64 грн, №63-КІВ-19-400 від 31.07.2019 на суму 28465,93 грн, №63-УЛА/19-190 від 31.08.2019 на суму 28925,10 грн, №63-РНО-19-796 від 30.09.2019 на суму 29573,65 грн, №63-УЛА/19-557 від 31.10.2019 на суму 36035,48 грн, №63-УЛА/19-675 від 30.11.2019 на суму 49603,48 грн, №63-КІВ-19-714 від 31.12.2019 на суму 47541,80 грн, №63-УЛА/19-973 від 31.01.2020 на суму 44333,05 грн, №63-КІВ-19-921 від 29.02.2020 на суму 30503,57 грн, №63-УЛА/19-1257 від 31.03.2020 на суму 37455,01 грн, №63-УЛА/19-1394 від 30.04.2020 на суму 158943,49 грн, №63-РНО-19-1618 від 31.05.2020 на суму 49988,71 грн, а також копіями рахунку-акту №63-РУС-20-06 від 21.06.2020 на суму 29973,61 грн, опису вкладення у цінний лист від 26.06.2020 та списку №3283 від 26.06.2020.

Вищевказані акти підписані лише представником позивача.

Позивач у заяві №26-15/259 від 05.08.2020 (вх.№18199 від 07.08.2020 пояснив, що зазначені акти надсилались на адресу відповідача простими листами, а рахунок-акт за червень 2020 року направлений цінним листом з описом вкладення, оскільки в порушення умов укладеного договору, протягом спірного періоду відповідач не повертав йому підписані акти, крім того, що відповідно до умов п. 3.10 договору не виставлення рахунку орендодавцем не звільняє орендаря від сплати орендної плати за договором.

Факт отримання зазначених вище актів відповідачем у справі не спростовується.

Всього за період з березня 2019 року по червень 2020 року за договором №63Е100-541/19 оренди комерційної нерухомості від 11.03.2019 відповідач мав сплатити позивачу 663398,59 грн орендної плати та послуги з енергозабезпечення і утримання майна.

Позивач стверджує, що в порушення вимог договору відповідач не своєчасно та не в повному обсязі вносив орендну плату за користування орендованим майном. Так, починаючи з липня 2019 року відповідачем всього було сплачено 313099,03 грн. Внаслідок чого за відповідачем утворилася заборгованість у сумі 350299,56 грн, яка на час пред`явлення позову відповідачем не сплачена.

Вказані обставини відповідачем у справі не спростовані.

05.06.2020 позивач надав відповідачу лист №19-07/41 від 03.06.2020, в якому керуючись п. 12.4.4 договору повідомив відповідача про дострокове припинення договору оренди з 22.06.2020 та просив відповідача до 22.06.2020 звільнити орендовані приміщення і передати їх позивачу за актом приймання-передачі, що підтверджується копіями опису вкладення у цінний лист від 05.06.2020 та поштової накладної №388 від 05.06.2020.

В матеріалах справи відсутні докази повернення відповідачем позивачу комерційної нерухомості за договором.

Вважаючи свої права порушеними, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за договором оренди комерційної нерухомості №63Е100-541/19 від 11.03.2019 за період з 01.07.2019 по 21.06.2020 у сумі 350299,56 грн, пеню за період з 21.01.2020 по 30.06.2020 у сумі 9843,80 грн, інфляційні втрати за період з 01.12.2019 по 30.06.2020 у сумі 4095,45 грн, три відсотки річних за період з 21.01.2020 по 30.06.2020 у сумі 1906,90 грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Частиною 1 статті 283 ГК України передбачено, що за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Статтею 762 ЦК України передбачено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 286 ГК України орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством.

Згідно з ч. 1 ст. 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 782 ЦК України наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд.

Згідно з ч. 2. ст. 782 ЦК України у разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору.

Частиною 1 статті 785 ЦК України передбачено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 статті 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 629 ЦК України встановлює обов`язковість договору для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідач свої зобов`язання за договором №63Е100-541/19 оренди комерційної нерухомості від 11.03.2019 належним чином та у встановлені строки не виконував, у зв`язку з чим є таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання зі здійснення своєчасної та повної сплати з орендної плати та послуг з енергозабезпечення і утримання майна на суму 350299,56 грн.

Доказів сплати суми заборгованості матеріали справи станом на час прийняття в ній рішення не містять.

З огляду на викладене, позовна вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди комерційної нерухомості №63Е100-541/19 від 11.03.2019 за період з 01.07.2019 по 21.06.2020 у сумі 350299,56 грн, є обґрунтованою та підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

За порушення у сфері господарювання учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених ГК України, іншими законами та договором (ч. 2 ст. 193, ч. 1 ст. 216 та ч. 1 ст. 218 ГК України).

Одним із видів господарських санкцій згідно із ч. 2 ст. 217 ГК України є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню (ч. 1 ст. 230 ГК України).

Право встановити в договорі розмір та порядок нарахування штрафу надано сторонам ч. 4 ст. 231 ГК України, що підтверджується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові Верховного Суду від 09.02.2018 у справі №911/2813/17.

Розмір штрафних санкцій відповідно до ч. 4 ст. 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Пунктом 8.2 договору сторони визначили, що у разі порушення строків виконання грошових зобов`язань за цим договором, орендар на вимогу орендодавця сплачує пеню від суми простроченого зобов`язання в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за весь час прострочення.

На підставі п. 8.2 договору позивач нарахував відповідачу пеню за період з 21.01.2019 по 30.06.2020 у сумі 9843,80 грн.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

На підставі вказаного позивач нарахував відповідачу інфляційні втрати за період з грудня 2019 р. по червень 2020 р. у сумі 4095,45 грн та 3% річних за період з 21.01.2019 по 30.06.2020 у сумі 1906,90 грн.

Згідно з ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідач відзиву на позовну заяву чи заперечень по суті спору не надав, доводи позивача у встановленому законом порядку не спростував.

Враховуючи вищезазначені законодавчі приписи та умови договору оренди, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Згідно з ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 193, 216 - 218, 230, 231, 283, 286 ГК України, ст. 525, 526, 530, 610, 611, 612, 629, 759, 762, 763, 782, 785 ЦК України, ст. 13, 73, 74, 76 - 80, 86, 123, 129, 165, 178, 202, 232, 233, 237, 238 ГПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Проволоки" (61052, Харківська обл, м. Харків, вул. Мала Гончарівська, 17. Код ) на користь Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" (01601, м. Київ, бул. Тараса Шевченка, 18. Код ) заборгованість за договором оренди комерційної нерухомості №63Е100-541/19 від 11.03.2019 за період з 01.07.2019 по 21.06.2020 у сумі 350299,56 грн, пеню за період з 21.01.2019 по 30.06.2020 у сумі 9843,80 грн, інфляційні втрати за період з грудня 2019 р. по червень 2020 р. у сумі 4095,45 грн, 3% річних за період з 21.01.2019 по 30.06.2020 у сумі 1906,90 грн та судовий збір у сумі 5492,19 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суд Харківської області протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено "16" листопада 2020 р.

Суддя В.І. Ольшанченко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.