ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.11.2020м. ДніпроСправа № 904/2547/20

За позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ НАУКОВО-ВИРОБНИЧА ФІРМА"ФЛОРІТ"

до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДНЕПРОПРЕСС СТАЛЬ"

про стягнення 315709,08грн., з яких 232389,80грн. основної заборгованості; 66825,30грн. штрафу; 16493,98грн. інфляційних втрат (договір підряду в капітальному будівництві №23032017-БМ від 23.03.2017)

та

За зустрічним позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДНЕПРОПРЕСС СТАЛЬ"

до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ НАУКОВО-ВИРОБНИЧА ФІРМА"ФЛОРІТ"

про стягнення 443282,53грн (договір підряду в капітальному будівництві №23032017-БМ від 23.03.2017)

Суддя Петренко І.В.

Без представників.

РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

22.06.2020 через відділ документального забезпечення від відповідача надійшла зустрічна позовна заява у якій відповідач просить суд стягнути з позивача 443282,53грн.

Судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 6649,24грн. позивач просить суд покласти на позивача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/2547/20 визначено суддю Петренка Ігоря Васильовича, що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2020.

Ухвалою від 30.06.2020 зустрічну позовну заяву залишено без руху. Рекомендовано усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до суду обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються. 15.07.2020 через відділ документального забезпечення від позивача за зустрічним позовом надійшла заява від 13.07.2020 за вих.№б/н у якій роз`яснено, що попередня оплата становить 1055372,73грн.; роботи виконано на суму 612090,14грн.; роботи не виконано на суму 443282,53грн., яка і заявлена до стягнення. Ухвалою від 10.08.2020 зустрічну позовну заяву прийнято для спільного розгляду з первісним позовом в одне провадження.

17.11.2020 через відділ документального забезпечення від позивача за зустрічним позовом надійшла заява від б/д за вих.№б/н у якій позивач за зустрічним позовом визнав за необхідне уточнити зустрічні позовні вимоги та викласти їх в такій редакції:

1. Відмовити у задоволенні позовних вимог позивача за первісним позовом.

2. Визнати недійсним Акт №1 приймання будівельних робіт з розрахунком одиночної вартості на суму 143014,93грн.

3. Визнати недійсним Акт №4 приймання будівельних робіт з розрахунком одиночної вартості на суму 139288,20грн.

4. Визнати недійсним Акт №5 приймання будівельних робіт з розрахунком одиночної вартості на суму 393369,25грн.

5. Стягнути з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом 443282,53грн.

18.11.2020 через відділ документального забезпечення від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив від 16.11.2020 за вих.№б/н у якому просить суд:

1. Залишити зустрічну позовну заяву без руху.

2. Зобов`язати позивача за зустрічним позовом усунути її недоліки.

3. В задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

4. У задоволенні заяви про уточнення позовних вимог позивача за зустрічним позовом відмовити у повному обсязі.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України ухвала постановлена у нарадчій кімнаті за результатами оцінки фактичних обставин справи.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

Короткий зміст заяви позивача за зустрічним позовом від б/д за вих.№б/н.

Здійснюючи посилання на положення статей 46, 182 Господарського процесуального кодексу України позивач за зустрічним позовом виклав зустрічні позовні вимоги у новій редакції.

Короткий зміст заперечень відповідача за зустрічним позовом на заяву позивача за зустрічним позовом від б/д за вих.№б/н.

Відповідач за зустрічним позовом вказує, що уточнені позовні вимоги жодним чином не описуються та не обґрунтовуються ані у заяві про уточнення позовних вимог, ані у інших заявах по суті.

Відтак, позивач за зустрічним позовом порушив вимоги пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідач за зустрічним позовом вказує, що за подачу уточнених позовних вимог позивач за зустрічним позовом зобов`язаний сплатити судовий збір, проте не здійснює його сплату.

ПОЗИЦІЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Здійснивши перевірку правової природи заяви позивача за зустрічним позовом, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої зустрічної позовної заяви та конкретних обставин справи у сукупності, господарський суд дійшов таких висновків.

Статтею 46 Господарського процесуального кодексу України визначено процесуальні права та обов`язки сторін. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 по справі №923/1061/18, від 19.12.2019 по справі №925/185/19, від 23.01.2020 по справі №925/186/19.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права чи охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога. Разом з цим, слід брати до уваги те, що відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Проте, доповнення вимоги майнового характеру вимогами немайнового характеру не є ані збільшенням позовних вимога, ані зміною предмету, а є пред`явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову без дотримання формальних процедур, що тягне за собою повернення заяви позивача за зустрічним позовом без розгляду.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

Господарський суд частково відхиляє доводи відповідача за зустрічним позовом з огляду на таке.

Обґрунтованими є твердження відповідача за зустрічним позовом, що заява позивача за зустрічним позовом є за своєю суттю позовної заявою.

Водночас, господарський суд звертає увагу, що строк для подачі зустрічного позову врегульований положеннями статті 180 Господарського процесуального кодексу України і позивач за зустрічним позовом правом на його подачу скористався. Повторна подача зустрічного позову чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачена.

Відтак, до заяви позивача за зустрічним позовом не застосовуються вимоги, передбачені статтями 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, а також положення частини 1 статті 174 цього Кодексу, яка передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 46, 232-235, 254-259 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача за зустрічним позовом від б/д за вих.№б/н про уточнення зустрічних позовних вимог повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (частина 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала може бути оскаржена, що передбачено статями 254, 255 Господарського процесуального кодексу України, в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток (на адресу позивача за зустрічним позовом): заява від б/д за вих.№б/н про уточнення зустрічних позовних вимог.

Ухвала набирає законної сили - 23.10.2020.

Дата підписання та складення повного тексту ухвали - 23.11.2020.

Суддя І.В. Петренко