УХВАЛА

м. Київ

18.11.2020Справа № 910/5120/20

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши матеріали справи

за позовом Державного підприємства "ЛЬВІВУГІЛЛЯ"

до Державного підприємства "ДЕРЖВУГЛЕПОСТАЧ"

про стягнення заборгованості в розмірі 45 010 910,60 грн,

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У квітні 2020 року Державне підприємство "ЛЬВІВУГІЛЛЯ" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Державного підприємства "ДЕРЖВУГЛЕПОСТАЧ" про стягнення заборгованості в розмірі 45 010 910,60 грн, з якої 35 521 500,20 грн суми основного боргу, пені в розмірі 6 317 139,90 грн, інфляційні втрати в розмірі 1 376 654,02 грн та 1 376 654,02 грн трьох процентів річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням з боку відповідача договірних обов`язків щодо повної оплати поставленого товару згідно договору поставки вугілля № 05-17/ЕНЦ від 08.02.2017.

Ухвалою суду від 15.04.2020 відкрито провадження в справі № 910/5120/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні 13.05.2020 та визначено сторонам строки для вчинення процесуальних дій.

08.05.2020 до канцелярії суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи без участі представників позивача.

За наслідками підготовчого засідання 13.05.2020 суд ухвалив відкласти розгляд справи на 03.06.2020.

За наслідками підготовчого засідання 03.06.2020 суд ухвалив відкласти підготовче засідання у справі № 910/5120/20 на 24.06.2020.

23.06.2020 до канцелярії суду надійшли клопотання відповідача про долучення документів та відзив на позовну заяву.

За наслідками судового засідання 24.06.2020 суд ухвалив Закрити підготовче провадження та призначити справу № 910/5120/20 до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 16.07.2020.

09.07.2020 до суду надійшла відповідь позивача на відзив.

05.08.2020 представником відповідача подано до канцелярії суду заперечення на відповідь на відзив, а також клопотання про відкладення розгляду справи.

У судових засіданнях 16.07.2020 та 05.08.2020 було оголошено перерви до 05.08.2020, та 19.08.2020 відповідно.

У судовому засіданні 05.08.2020 представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без руху, представником позивача подано заяву з запереченнями на заяву про залишення позовної заяви без руху

14.08.2020 до канцелярії суду представником відповідача подано клопотання про залучення третьою особою без самостійних вимог на стороні відповідача ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО».

19.08.2020 представником відповідача до канцелярії суду подано клопотання по повернення до стадії підготовчого провадження.

У судове засідання 19.08.2020 прибули представники сторін.

Розглянувши у судовому засіданні 19.08.2020 клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху, попередньо перевіривши зазначену ним інформацію через систему "Діловодство спеціалізованого суду" та оцінивши наявні в матеріалах справи документи, суд дійшов висновку про наступне.

За приписами частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпункту 1 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2020 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2 102,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання даного позову становить 668 879,22 грн.

Судом встановлено та позивачем не заперечується неподання останнім доказів сплати судового збору.

Окрім того, у заяві від 05.08.2020 представник позивача просить при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат стягнути з відповідача на користь державного бюджету України суму судового збору, який підлягав сплаті за звернення з даним позовом.

Судом враховані наведені доводи та зазначає наступне.

У рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява №24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За таких обставин, враховуючи положення статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви Державного підприємства "ЛЬВІВУГІЛЛЯ" до Державного підприємства "ДЕРЖВУГЛЕПОСТАЧ" без руху після відкриття провадження у справі, про судом була постановлена ухвала від 19.08.2020.

Вказана ухвала суду направлена позивачу на його адресу місцезнаходження поштовим відправленням за № 781та була вручена уповноваженій особі 01.09.2020, як то вбачається з витягу з офіційного сайту Укрпошта про відстеження поштового відправлення.

Натомість, недоліки позовної заяви про які зазначено в ухвалі Господарського суду міста Києва від 19.08.2020 позивачем не усунуто. Будь-яких клопотань та заяв щодо відстрочення/розстрочення сплати судового збору до суд не надав. Крім того, суд вважає за необхідне відзначити, що норми процесуального закону не містять порядку розподілу судових витрат під час ухвалення судового рішення у разі не сплати судового збору позивачем при зверненні із позовом до суду.

Частиною 13 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

З огляду на те, що зазначені недоліки у визначений судом строк позивачем не усунуті позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись 174, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Державного підприємства "ЛЬВІВУГІЛЛЯ" до Державного підприємства "ДЕРЖВУГЛЕПОСТАЧ" про стягнення заборгованості в розмірі 45 010 910,60 грн залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ