УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

18.11.2020Справа № 910/14429/20
Суддя Господарського суду міста Києва Данилова М.В., при секретарі судового засідання Бордуновій К.Е., розглянувши матеріали справи в порядку загального позовного провадження

за позовом Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 23)

до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДМОНТАЖСЕРВІС I» (01103, місто Київ, ВУЛИЦЯ МИХАЙЛА БОЙЧУКА, будинок 17)

про стягнення заборгованості

Представники сторін:

від позивача: не з`явились;

від відповідача: Німак В.В.;

ВСТАНОВИВ:

23 вересня 2020 року до Господарського суду міста Києва від Київського комунального обєднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (позивач) надійшла позовна заява № 24 від 22.09.2020 року до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДМОНТАЖСЕРВІС I» (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку розірвати договір підряду № 178/6 від 04.06.2020 року, укладений між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДМОНТАЖСЕРВІС I».

Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.10.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи № 910/14429/20 ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 28.10.2020 року.

13.10.2020 року через канцелярію господарського суду від відповідача надійшов відзив на позов.

Ухвалою господарського суду від 28.10.2020 року підготовче засідання було відкладено на 18.11.2020 року.

В підготовче засідання 18.11.2020 року з`явився представник відповідача, який надав клопотання про повернення позовної заяви.

Представник позивача в підготовче засідання 18.11.2020 року не з`явився, 13.11.2020 року через канцелярію суду надав клопотання про розгляд справи за відсутністю представника.

Розглянувши клопотання, надане представником відповідача, суд зазначає таке.

Позовна заява зі сторони Позивача підписана представником КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД» Мотузом Вадимом Валерійовичем на підтвердження повноважень зазначеної особи до позовної заяви додано такі документи:

- копію довіреності № 26 від 28.04.2020, виданої від імені в.о. генерального директора КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД» на представництво інтересів організації;

- копію Статуту КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД» зі змінами;

- копію витягу із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань на КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД».

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18.12.2019 № 390-ІХ (набрав чинності 29.12.2019) внесено зміни в ч. З cm. 56 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ГІ1К України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, - трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи)-, або через представника.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Зі змісту наведених норм чітко вбачається, що самопредставництво на підставі довіреності не допускається.

Представництво в судовому процесі - це процесуальна діяльність особи (представника), спрямована на захист суб`єктивних прав і охоронюваних законом інтересів іншої особи (яку представляють), яка бере участь у справі та сприяє суду в повному та об`єктивному з`ясуванні обставин справи, і в ухваленні законного й обґрунтованого рішення.

В той же час, за загальним правилом теорії права самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Повноваження на здійснення самопредставництва юридичної особи також підтверджується інформацією, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (яка є достовірною та може бути використана в спорі), а саме інформацією про керівника юридичної особи.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлює стаття 162 ГПК України, відповідно до частини 2 якої, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

При цьому, підписання та/або подання позову є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень 5ез права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Тобто, під час здійснення самопредставництва керівником, членом виконавчого органу, іншою особою, відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), будь-яка з перелічених осіб, що здійснює самопредставництво уособлює юридичну особу в момент реалізації останньою своїх процесуальних прав та виконання обов`язків;

Зазначені положення процесуального закону, а також зміни до нього в частині самопредставництва не є випадковими, та тісно пов`язані з інститутом адвокатської монополії, який діє в Україні на даний час.

Так, статтею 1312 Конституції України передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб Та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Однак, позовна заява КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД» підписана Мотузом В.В. як представником КО «КИЇВЗЕЛЕНБУД» за довіреністю не підпадає під винятки, визначені Конституцією України.

Таким чином, з аналізу зазначеного положення Конституції України вбачається, що адвокат виступає в ролі представника (фізичної чи юридичної особи), в той же час під «іншою особою» йдеться мова саме про інститут самопредставництва, який визначає самопредставництво фізичною особою самої себе або самопредставництво керівником, членом виконавчого органу, іншою особою, відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) юридичної особи, як саму себе.

Крім того, пунктом 6 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № З-рп/99 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України визначено, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Відповідно особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва (аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 року у справі № 914/2772/16).

Тобто, здійснення самопредставництва юридичної особи на підставі довіреності, не допускається. У випадку представництва юридичної особи на підставі довіреності, необхідним є підтвердження наявності посвідчення адвоката та включення його до Єдиного реєстру адвокатів України, як це передбачено статтями 12 та 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Однак, до позову не надано жодних документів щодо підтвердження наявності статусу адвоката Мотуза В.В.

Верховний Суд приймаючи ухвалу від 01.04.2020 у справі № 922/2733/19 дійшов такого правового висновку.

У порядку самопредставництва орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції може представляти за посадою його керівник або інша уповноважена особа, повноваження якої підтверджуються відповідно до частини четвертої статті 56 вказаного Кодексу.

Таким чином, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «самопредставництво» і «представництво».

Що стосується представництва, то за визначенням, наведеним у статті 237 Цивільного кодексу України, ним є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору; закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (частини перша, третя вказаної статті).

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва органу місцевого самоврядування як в порядку самопредставництва - керівником, так і іншими особами повноваження яких на самопредставництво органу місцевого самоврядування повинні бути підтверджені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

При цьому особа, яка здійснює представництво на підставі довіреності в силу заведених вище конституційних положень повинна мати статус адвоката.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 11.03.2020 № 910/4760/19, від 05.03.2020 № 914/716/19, від 26.03.2020 № 914/1002/19, від 27.12.2019 №910/3617/19.

Також Верховний Суд в ухвалі від 02.03.2020 року по справі № 910/1314/19 дійшов правового висновку, що касаційна скарга Міністерства аграрної політики та продовольства України підписана начальником управління правового захисту інтересів Міністерства у судах та інших органах департаменту правового забезпечення Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України Т.І. Харабарою на підставі довіреності без номеру та дати, яка не містить інформації, що вказана особа має статус адвоката, а матеріали, долучені до касаційної скарги, не містять доказів самопредставництва.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що касаційна скарга Міністерства аграрної політики та продовольства України підлягає поверненню на підставі пункту 1 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, як така, що підписана представником скаржника на підставі довіреності без надання доказів наявності у даної особи статусу адвоката.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 13.02.2020 по справі № 922/942/19.

Отже, зважаючи на норми Конституції України, ГПК України, висновки Конституційного Суду України та Верховного Суду у розрізі застосування інституту самопредставництва та статті 1312 Конституції України, суд зазначає, що реалізація права щодо можливості підписання та подання до суду позовної заяви представником юридичної особи на підставі довіреності за відсутності статусу адвоката, суперечить вимогам ст. 1312 Конституції України та ст. ст. 56, 58 ГПК України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, суд дійшов до висновку про залишення позову без розгляду, оскільки позовну заяву підписано не повноважною особою.

Керуючись, п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву № 24 від 22.09.2020 року Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДМОНТАЖСЕРВІС I» про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку розділу IV ГПК України.

Ухвалу підписано 24.11.2020 року.

Суддя М.В. Данилова