Господарський суд Рівненської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2020 р. м. Рівне Справа № 910/1087/18

Господарський суд Рівненської області у складі судді Марач В.В., при секретарі судового засідання Мельник В.Я., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи

за позовом Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 51-А)

до відповідача Приватного підприємства "Вестінвестбуд" (33023, м. Рівне, вул. Клима Савури, 14-А)

про стягнення в сумі 212 317, 88 грн.

за зустрічним позовом Приватного підприємства "Вестінвестбуд" (33023, м. Рівне, вул. Клима Савури, 14-А)

до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 51-А)

про стягнення 50 818,88 грн..

В судовому засіданні приймали участь:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київжитлоспецексплуатація" (далі по тексту Позивач, КП "Київжитлоспецексплуатація") звернулося в Господарський суд м. Києва з позовом до Приватного підприємства "Вестінвестбуд" (далі по тексту Відповідач, ПП "Вестінвестбуд") про стягнення заборгованості в сумі 186 126,90 грн., 3 % річних в сумі 428,35 грн. та пені в сумі 25 762,63 грн..

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 06.02.2018 року справу № 910/1087/18 передано на розгляд за територіальною юрисдикцією до Господарського суду Рівненської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, здійсненого в Господарському суді Рівненської області, головуючим у справі № 910/1087/18 визначено суддю Марача В.В.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.02.2018 р. справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Позовні вимоги КП "Київжитлоспецексплуатація" мотивує наступним.

Між Комунальним підприємством «Київжитлоспецексплуатація» (замовник) та Приватним підприємством «Вестінвестбуд» (підрядник) був підписаний договір підряду № 17/Б- ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року. Відповідно до п. 1.1. Договору предметом цього договору є виконання капітального ремонту житлового будинку. Підрядник зобов`язується здійснити роботи: « 6021 - Капітальний ремонт житлового фонду. Капітальний ремонт місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А у Оболонському районі м. Києва, за кодом ДК 021:2015: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація» в об`ємі, визначеному у кошторисній документації до цього Договору відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2017 №3. Балансоутримувачем житлового будинку являється Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва».

08.12.2017 року відповідач надіслав рахунок-фактуру № СФ-0000019 на сплату авансу 25 % у сумі 186 126,90 грн. Позивач перерахував вказану суму на розрахунковий рахунок відповідача 12.12.2017 року.

Згідно п. 4.6. Договору підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій та виробів протягом трьох місяців після одержання авансу, але не пізніше 25.12.2017 року. По закінченню тримісячного терміну використання суми авансу повинні бути підтвердженні актом виконаних обсягів робіт, або повернуті замовнику.

На підставі п. 6.1.2. Договору замовник має право відмовитися в односторонньому порядку від даного Договору та вимагати відшкодування збитків, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботи або виконує їх настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений розділом 2 даного Договору, стає неможливим. Підставою для відмови є Акт обстеження складеного уповноваженими представниками замовника та балансоутримувача.

Проте, до сьогодні зобов`язання відповідача відповідно до умов Договору не виконані. Позивач звертався до відповідача з вимогою повернути невикористаний аванс у сумі 186 126,90 грн. листом № 062/15/1/22-8750/1 від 22.12.2017 року. Вказана вимога залишена підрядником без задоволення.

28.12.2017 уповноваженими особами замовника та балансоутримувача будинку 7-А по вул. Зої Гайдай у м. Києві був складений Акт обстеження житлового будинку по виконанню ремонтно-будівельних робіт: «Капітальний ремонт місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А у Оболонському районі м. Києва та встановлено, що металопластикові двері не змонтовано а супутні ремонтно-будівельні роботи не виконані.

Позивач вдруге звертався до відповідача листом № 062/15/1/22-255 від 18.01.2018 з вимогою перерахувати на розрахунковий рахунок замовника невикористані авансові кошти за Договором, однак кошти відповідачем не повернуті.

Відповідно до п. 4.5. Договору сума авансу складає 186 126,90 грн. Отже, відповідно до п. 4.10. Договору за кожен день прострочення повернення авансу підрядник сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що складає 4140,69 грн. за період з 28.12.2017 по 24.01.2018. Згідно п. 4.10. Договору за кожен день прострочення повернення авансу підрядник сплачує 3 % річних, нарахованих на суму наданого авансу, що складає 428,35 грн. за період з 28.12.2017 по 24.01.2018. Відповідно до п. 11.2. за кожен робочий день затримки виконання робіт підрядник сплачує пеню у розмірі подвійної обліковою ставки НБУ, що складає 21 621,94 грн..

11.04.2018 року до господарського суду Рівненської області надійшов відзив ПП "Вестінвестбуд" на позовну заяву, в якому Відповідач позовні вимоги не визнає. При цьому посилається на наступне.

30.11.2017 р. між КП «Київжитлоспецексплуатація» та ПП «Вестінвестбуд» укладено договір підряду №Б-ЗГ7А-КР щодо виконання капітального ремонту житлових будинків в Оболонському районі м. Києва за адресами: м. Київ, вул. Зої Гайдай, 7-А. Також, 30.11.2017 р. між Позивачем та Відповідачем були укладені договори підряду №№ 17/Б-ГД9-КР, 17/Б-ЗГ9А-КР щодо виконання капітального ремонту житлових будинків в Оболонському районі м. Києва за адресами: м. Київ, вул. Герої Дніпра, 9, вул. Зої Гайдай, 9-А.

З метою виконання договору підряду ПП «Вестінвестбуд» уклав із ТОВ «Кірабуд» договір субпідряду. 08.12.2017 р. між ПП «Вестінвестбуд» (Генпідрядник) та ТОВ «Кірабуд» (Субпідрядник) був укладений договір субпідряду № 08/12/17/ЗГ7А щодо капітального ремонту місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай в Оболонському районі м. Києва за кодом ДК 021:2015: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація.

08.12.2017р. Замовник перерахував на розрахунковий рахунок ПП "Вестінвестбуд» аванс на придбання матеріалів на капітальний ремонт місць загального користування за адресою вул. Зої Гайдай 7А - 186 126,90 грн.. Вказана обставина також визнається Позивачем. Замовник використав своє право на надання авансу, але не пізніше 20.12.2017р., чим виконав вимоги п.4.5 Договору підряду. В свою чергу, ПП «Вестінвестбуд» також виконало вимоги п.4.6 Договору підряду. Зокрема, 13.12.2017р. ПП «Вестінвестбуд» (Генпідрядник) перерахував на розрахунковий рахунок ТОВ «Кірабуд» (Субпідрядник) аванс на придбання матеріалів на капітальний ремонт місць загального користування за адресою вул. Зої Гайдай 7А - 186 126,90 грн.. 13.12.2017р. ТОВ «Кірабуд» виписав податкову накладну № 133 на суму 186 126,90 грн.. З платіжного доручення № 1190 від 08.12.2017 р., яке Позивач додав до позовної заяви, вбачається цільове призначення перерахованого Відповідачу авансу, а саме: придбання матеріалів на капітальний ремонт місць загального користування за адресою вул. Зої Гайдай, 7А. Саме таке цільове призначення авансу передбачене п.4.6 Договору підряду.

Відповідно до п.4.6 Договору підряду отриманий Підрядником аванс мав бути використаний на протязі трьох місяців, але не пізніше 25.12.2017 року. З метою цільового використання Субпідрядник придбав металопластикові двері, конструкції та монтажну піну.

15.12.2017 між ТОВ «АР-БУД» (Постачальник) та ТОВ «Кірабуд» (Покупець) був укладений договір Поставки № 15-12. На виконання вказаного договору поставки 15.12.2017 р. ТОВ «Кірабуд» перерахувало на розрахунковий рахунок ТОВ «АР-БУД» 280 000,00 грн.. 15.12.2017р. ТОВ «АР-БУД» виписало податкову накладну № 9. 15.12.2017р. ТОВ «АР-БУД» відвантажило для ТОВ «Кірабуд» металопластикові конструкції та монтажну піну за видатковою накладною № 42 на видачу товарно-матеріальних цінностей, послуг.

22.12.2017 р. між TOB «Західагро-Пром» (Продавець) та TOB «Кірабуд» (Покупець) був укладений договір поставки №40. Відповідно до п. 1.1 договору поставки №40 Продавець зобов`язався поставляти і передавати у власність Позивача металопластикові двері з профілю Steko, а Покупець зобов`язався оплачувати та приймати цей Товар згідно відповідних видаткових накладних та рахунків-фактур, які є невід`ємними частинами договору поставки. Загальна вартість цього Договору становила 406068,50 грн. (п.2.2 Договору №40). ТОВ «Кірабуд» перерахувало на розрахунковий рахунок Продавця металопластикових дверей суму 149126,80 грн. - згідно платіжного доручення №466 від 22.12.2017 року. 22.12.2017р. ТОВ «Кірабуд» придбало металопластикові двері вхідні, що підтверджується видатковою накладною №21 від 22.12.2017р.. Якість придбаних металопластикових вікон підтверджується сертифікатом відповідності серії ВГ з терміном дії з 05.02.2016р. до 04.02.2018р..

Таким чином, Відповідач зазначає, що використав отриманий аванс за цільовим призначенням до 25.12.2017 року і в цій частині Відповідач повністю виконав зобов`язання, передбачене п.4.6 Договору підряду. Тому твердження Позивача про невиконання Відповідачем свого зобов`язання вважає неправдивим, а вимогу про повернення невикористаного авансу від 22.12.2017 року безпідставною та передчасною.

12.04.2018 року до Господарського суду Рівненської області надійшла зустрічна позовна заява Приватного підприємства "Вестінвестбуд" (Відповідач у справі за первісним позовом) до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (Позивач за первісним позовом) про стягнення заборгованості за договором підряду у сумі 50 818,88 грн.. Зустрічний позов обгрунтовує наступним. Відповідно до п.4.5 Договору підряду Замовник має право надати Підряднику аванс в строк не більше трьох місяців, але не пізніше 20.12.2017 року (згідно Постанови КМУ від 23.04.2014 р. № 117), у розмірі не більше 25% вартості річного обсягу робіт, що складає 186126,90 грн.. 08.12.2017р. Замовник перерахував на розрахунковий рахунок ПП «Вестінвестбуд» аванс на придбання матеріалів на капітальний ремонт місць загального користування за адресою вул. Зої Гайдай 7А - 186 126,90 грн. Вказана обставина також визнається Замовником.

Відповідно до п.4.6 Договору підряду Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій та виробів протягом трьох місяців після одержання авансу, але не пізніше 25.12.2017 р. Після закінчення тримісячного терміну використані суми авансу повинні бути підтверджені актом виконаних обсягів робіт, або повернуті Замовнику.

На виконання п.4.6 Договору, 13.12.2017р. ПП «Вестінвестбуд» (Генпідрядник) перерахував на розрахунковий рахунок ТОВ «Кірабуд» (Субпідрядник) аванс на придбання матеріалів на капітальний ремонт місць загального користування за адресою вул. Зої Гайдай 7А- 186 126,90 грн.. В свою чергу Субпідрядник також 15.12.2017 та 22.12.2017 р. використав одержані від Відповідача кошти на придбання метало пластикових конструкцій. Таким чином, Підрядник виконав свій обов`язок щодо цільового використання авансу до 25.12.2017 р., який передбачений п.4.6 та п. 6.4.9 Договору. Замовник не прийняв роботи та не підписав акти виконаних робіт щодо придбаних металопластикових дверей за авансові кошти, демонтажу старих дверей, монтаж нових дверей. Таким чином ПП «Вестінвестбуд» вважає, що заборгованість Замовника перед Підрядником становить 50 818,88 грн. (236 945,78 грн. - 186 126,90 грн.).

ПП «Вестінвестбуд» вважає, що зустрічний та первісний позов виникають з одних правовідносин, а саме Договору підряду від 30.11.2017 року №17/Б-3Г7А-КР щодо виконання капітального ремонту житлових будинків в Оболонському районі м.Києва за адресами:м. Київ, вул. Зої Гайдай, 7-А.

Ухвалою господарського суду Рівненської області від 03 серпня 2020 року прийнято зустрічну позовну заяву приватного підприємства "Вестінвестбуд" до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Комунальне підприємство «Київжитлоспецексплуатація» зустрічну позовну заяву Приватного підприємства «Вестінвестбуд» вважає безпідставною та необгрунтованою з наступних причин.

Між Комунальним підприємством «Київжитлоспецексплуатація» (замовник) та Приватним підприємством «Вестінвестбуд» (підрядник) був підписаний договір підряду № 17/Б- ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року. Відповідно до п. 1.1. Договору предметом цього договору є виконання капітального ремонту житлового будинку. Підрядник зобов`язується здійснити роботи: « 6021- Капітальний ремонт житлового фонду. Капітальний ремонт місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А у Оболонському районі м. Києва, за кодом ДК 021:2015: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація» в об`ємі, визначеному у кошторисній документації до цього Договору відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2017 №3. Балансоутримувачем житлового будинку являється Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва». Відповідно до п. 14.2. Договір набуває чинності з моменту його укладення і діє до 29.12.2017 року, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами зобов`язань в частині розрахунків. Згідно п. 1.6. Договору строки виконання основних етапів (розділів) робіт Договору визначається Календарним планом - Додатком № 3 до даного договору, який є його невід`ємною частиною. Додатком до Договору № 3 та п. 2.1. Договору передбачено строк виконання робіт: початок робіт - протягом 5-ти днів з моменту укладання договору; закінчення робіт - 15 грудня 2017 року. Відповідно до п. 3.1. Договору ціна договору становить - 620 423,00 грн., крім того ПДВ 20 % - 124 084,60 грн., всього 744 507,60 грн..

На виконання пункту 4.5. Договору позивач перерахував на розрахунковий рахунок відповідача аванс у розмірі 25 % вартості річного обсягу робіт, що складає 186 126,90 грн., в тому числі ПДВ 20 % - 31021,15 грн. 12.12.2017 року, що підтверджується платіжним дорученням № 1190 від .12.2017 року.

Згідно п. 4.6. Договору підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій та виробів протягом трьох місяців після одержання авансу, але не пізніше 25.12.2017 року. По закінченню тримісячного терміну використання суми авансу повинні бути підтвердженні актом виконаних обсягів робіт, або повернуті замовнику.

17.06.2020 року судовими експертами Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (далі - ЖВ КНДІСЕ) було проведено обстеження об`єкту дослідження, що знаходиться за адресою: Київ, вул. Зої Гайдай, 7-А. 30.06.2020 року судовими експертами ЖВ КНДІСЕ був складений висновок №1602/18-25/1753/1754/20-25 судової будівельно-технічної експертизи у справі №910/1087/18. Згідно висновку експертів ЖВ КНДІСЕ від 30.06.2020 зафіксовано виконання наступних робіт:

- в місцях загального користування (сходові клітини, площадки, тамбури) встановлені металопластикові дверні блоки від виробників Steko, WDS та Мігорlаst;

- у металопластикових виробах WDS та Мігорlаst заповнення виконано з глухої пластикової сендвіч-панелі та енергозберігаючого склопакету, у металопластикових виробах Steko заповнення виконано лише з глухої пластикової сендвіч-панелі;

- виконано опорядження дверних укосів (оштукатурені та пофарбовані);

- зі слів жителів будинку за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А встановлено, що роботи з влаштування металопластикових контрукцій при ремонті місць загального користування виконуватись в два етапи з інтервалом орієнтовно в 1 рік.

Експертами прийнято рішення визначити обсяги фактично виконаних робіт на виконання договору підряду № 17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 як обсяги встановлення лише металопластикових конструкцій марки Steko. Також експертами визначено, що площа встановлених металопластикових конструкцій марки Steko (відповідно до наданого сертифікату відповідності) становить 81,2 кв. м, а також зроблений висновок, що обсяг робіт з капітального ремонту місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай. 7-А не відповідають умовам та проектно-кошторисній документації.

Відповідно до дефектного акту та локального кошторису договору підряду № 17/Б-ЗГ7А-КР позивач взяв на себе зобов`язання щодо встановлення 56 металопластикових блоків дверних, по 4 комплекти на кожному поверсі у строк до 15.12.2017 року.

Згідно з ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення», правилами пожежної безпеки з метою встановлення енергозберігаючих конструкцій у житловому будинку № 7-А на вул. Зої Гайдай у дефектному акті та кошторисній документації було визначено, що монтажу підлягають металопластикові блоки дверні (енергозберігаючі двохкамерні з подвійним склопакетом). Відповідачем надана копія сертифікату відповідності на вікна, двері балконні, двері вхідні з ПВХ профілю «Стеко» (Болгарія) та вікна, двері, балконні зовнішні з ПВХ профілю «Стеко» (Україна), зареєстрованого в реєстрі за № ИА 1.190.0004939-16 з терміном дії до 04.02.2018 року.

Відтак КП "Київжитлоспецексплуатація" вважає, що ПП "Вестінвестбуд" було проведено монтаж лише 12 дверних блоків суцільних без склопакетів по 1 шт. на кожному поверсі. Згідно висновку експертів ЖВ КНДІСЕ встановлені металопластикові конструкції заповнені глухими пластиковими сандвіч-панелями товщиною 24 мм.. Зазначає, що визначені договором роботи позивачем були виконані не у повному обсязі та не належної якості, більша частина металопластикових конструкцій у кількості 44 шт. так і не була встановлена.

Крім того КП "Київжитлоспецексплуатація" доходить висновку, що супутні будівельні роботи та монтаж металопластикових конструкцій здійснювався після 15.01.2018 року, тобто з простроченням строку виконання робіт визначеного п. 2.1 договору №17/Б-ЗГ7А-КР та додатком №3 до договору.

31 липня 2020 року, до закінчення підготовчого засідання, КП "Київжитлоспецексплуатація" подало до суду Заяву про зміну предмету позову в якій просить суд розірвати договір підряду № 17/Б-ЗГ7-КР від 30.11.2017 року укладений між Комунальним підприємством «Київжитлоспецексплуатація» та Приватним підприємством «Вестінвестбуд» та стягнути з Приватного підприємства «Вестінвестбуд» на користь КП «Київжитлоспецексплуатація» заборгованість в сумі 186 126,90 грн., 3% річних в сумі 428,35 грн., пеню в сумі 25 762,63 грн. та судові витрати.

Протокольною ухвалою суду Заяву КП "Київжитлоспецексплуатація" про зміну предмету позову прийнято до розгляду.

Приватне підприємство «Вестінвестбуд» подало суду відзив на заяву про зміну предмету позову в якому зазначає, що безпідставним є твердження позивача про виконання будівельних робіт та монтаж металопластикових конструкцій у період після 15.01.2018 року та про невиконання у повному обсязі робіт, передбачених договором та невстановлення більшої частини металопластикових конструкцій.

Ухвалою господарського суду Рівненської області від 15 вересня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Розгляд справи по суті неодноразово відкладався як за клопотанням учасників справи так і у зв`язку з їх неявкою у судове засідання.

Ухвалою господарського суду Рівненської області від 20 жовтня 2020 року розгляд справи призначено на 10 листопада 2020 року.

У судове засідання 10 листопада 2020 року представники сторін не з`явилися, натомість подали клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Розглянувши документи і матеріали, які подані учасниками судового процесу, з`ясувавши обставини на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, безпосередньо дослідивши докази у справі, господарський суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. При цьому господарський суд керувався наступним.

Між Комунальним підприємством «Київжитлоспецексплуатація», як замовником та Приватним підприємством «Вестінвестбуд», як підрядником було укладено Договір підряду № 17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року (далі по тексту рішення Договір, Договір підряду). Відповідно до п. 1.1. Договору предметом цього договору є виконання капітального ремонту житлового будинку. Підрядник зобов`язується здійснити роботи: « 6021-Капітальний ремонт житлового фонду. Капітальний ремонт місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А у Оболонському районі м. Києва, за кодом ДК 021:2015:45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація» в об`ємі, визначеному у кошторисній документації до цього Договору відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2017 №3. Балансоутримувачем житлового будинку являється Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва».

Відповідно до п.14.2. Договір набуває чинності з моменту його укладення і діє до 29.12.2017 року, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань в частині розрахунків.

Згідно п.1.6. Договору строки виконання основних етапів (розділів) робіт по Договору визначається Календарним планом - Додатком № 3 до даного Договору, який є його невід`ємною частиною.

Додатком до Договору № 3 та п. 2.1. Договору передбачено строк виконання робіт: початок робіт - протягом 5-ти днів з моменту укладання договору; закінчення робіт - 15 грудня 2017 року.

Відповідно до п. 3.1. Договору ціна договору становить - 620 423,00 грн., крім того ПДВ 20 % - 124 084,60 грн., всього 744 507,60 грн..

У пункті 4.1 Договору сторони погодили, що розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі довідки про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3 та акта приймання виконаних робіт за формою № КБ-2В з відомістю ресурсів, підписаними уповноваженими представниками сторін і акт витрат на проведення експертизи кошторисної документації.

Акт оформлюється належним чином підрядником і подається для підписання замовнику не пізніше 25 числа звітного місяця, який повинен розглянути та підписати акт в встановленому законом порядку або письмово мотивувати відмову від прийняття робіт (пункт 4.2 Договору).

Пунктом 4.5. Договору передбачено, що замовник має право надати підряднику аванс на строк не більше трьох місяців, але не пізніше 20.12.2017 року (згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року № 117) у розмірі не більше 25 % вартості річного обсягу робіт, що складає 186 126,90 грн., в тому числі ПДВ 20 % - 31 021,15 грн..

08.12.2017 року відповідач надіслав рахунок-фактуру № СФ-0000019 на сплату авансу 25 % у сумі 186 126,90 грн.. Позивач перерахував вказану суму на розрахунковий рахунок відповідача 12.12.2017 року, що не оспорюється відповідачем.

Згідно п. 4.6. Договору підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій та виробів протягом трьох місяців після одержання авансу, але не пізніше 25.12.2017 року. По закінченню тримісячного терміну використання суми авансу повинні бути підтвердженні актом виконаних обсягів робіт, або повернуті замовнику.

28.12.2017 року уповноваженими особами замовника та балансоутримувача будинку 7-А по вул. Зої Гайдай у м. Києві був складений Акт обстеження житлового будинку по виконанню ремонтно-будівельних робіт: "Капітальний ремонт місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А у Оболонському районі м. Києва" та встановлено, що металопластикові двері не змонтовано а супутні ремонтно-будівельні роботи не виконані.

У пункті 4.10 Договору сторони погодили, що в разі невикористання авансу підрядник у дводенний термін після граничного терміну використання повертає невикористаний аванс на розрахунковий рахунок замовника та сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення повернення авансу і суму індексації, нараховану на суму наданого авансу, та 3 % річних.

У відповідності до підпунктів 6.4.1, 6.4.3 пункту 6.4 Договору підрядник зобов`язався виконати у встановлені строки роботи відповідно до кошторисної документації, здійснювати замовлення, постачання, приймання, розвантажування, складування, збереження та подачу на будівельний майданчик будматеріалів, виробів і конструкцій, виконувати контроль за їх якістю та комплектацією. Всі матеріали та конструкції, які застосовуються при будівництві, повинні відповідати вимогам кошторисної документації та нормативних документів.

Згідно з пунктом 11.2 Договору за несвоєчасне виконання робіт з вини підрядника, підрядник сплачує замовнику за кожний робочий день затримки пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у цей період. Загальна сума пені не може бути більшою 10% від суми договору.

Відповідно до пунктів 12.6., 12.8, 12.9 Договору замовник має право розірвати договір в односторонньому порядку з правом на компенсацію збитків якщо підрядник виконав роботи з істотними недоліками і не забезпечив їх усунення у визначений сторонами строк; підрядник допустив недоліки, які виключають можливість використання результатів робіт для вказаної у договорі мети та не можуть бути ним усунені.

Згідно з додатком 3 до Договору термін виконання робіт - з моменту укладання договору до 15.12.2017 року.

Позивач звертався до відповідача з вимогою повернути невикористаний аванс у сумі 186126,90 грн. листом № 062/15/1/22-8750/1 від року. Позивач вдруге звертався до відповідача листом № 062/15/1/22-255 від 18.01.2018 року з вимогою перерахувати на розрахунковий рахунок замовника невикористані авансові кошти за Договором. Вказані вимоги залишені підрядником без задоволення.

Зазначене стало підставою для звернення КП "Київжитлоспецексплуатація" з позовом до суду про розірвання договору підряду від 30.11.2017 № 17/Б-ЗГ7А-КР, який укладений КП "Київжитлоспецексплуатація" та ПП "Вестінвестбуд"; стягнення 186126,90 грн. заборгованості (суми невикористаного авансу), 428,35 грн. - 3% річних, 25 762,63 грн. пені.

З метою з`ясування проміжку часу виконання робіт, дійсних обсягів (об`ємів) та вартості фактично виконаних за Договором робіт, фактично використаних будівельних матеріалів відповідно до Договору, суд призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу.

Згідно з Висновком експерта від 30.06.2020 №1602/18-25/1753/1754/20-25 судової будівельно-технічної експертизи за господарською справою № 910/1087/18 на момент проведеного обстеження, зафіксовано виконання наступних робіт:

- в місцях загального користування (сходові клітини, площадки, тамбури) встановлені металопластикові дверні блоки від виробників Steko, WDS та Мігорlаst;

- у металопластикових виробах WDS та Мігорlаst заповнення виконано з глухої пластикової сендвіч-панелі та енергозберігаючого склопакету, у металопластикових виробах Steko заповнення виконано лише з глухої пластикової сендвіч-панелі;

- виконано опорядження дверних укосів (оштукатурені та пофарбовані);

- зі слів жителів будинку за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А встановлено, що роботи з влаштування металопластикових контрукцій при ремонті місць загального користування виконуватись в два етапи з інтервалом орієнтовно в 1 рік.

Експертами прийнято рішення визначити обсяги фактично виконаних робіт на виконання договору підряду № 17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 як обсяги встановлення лише металопластикових конструкцій марки Steko. Також експертами визначено, що площа встановлених металопластикових конструкцій марки Steko (відповідно до наданого сертифікату відповідності) становить 81,2 кв. м, а також зроблений висновок, що обсяг робіт з капітального ремонту місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7-А не відповідають умовам договору та проектно-кошторисній документації. Стосовно проміжку часу, коли та ким фактично виконувались роботи з капітального ремонту місць загального користування, зазначено, що у зв`язку з відсутністю методик в інституті не вбачається за можливе визначити.

Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для розірвання договору підряду від 30.11.2017 № 17/Б-ЗГ7А-КР, який укладений КП "Київжитлоспецексплуатація" та ПП "Вестінвестбуд", та стягнення 186126,90 грн. заборгованості (суми невикористаного авансу), 428,35 грн. - 3% річних, 25 762,63 грн. пені.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданого позову суд виходить з наступного.

Договір підряду № 17/Б-3Г7А-КР від 30.11.2017 на виконання будівельних робіт є договором будівельного підряду, а відтак між сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання Глави 61 Цивільного кодексу України.

Вказаний договір є підставою для виникнення у його сторін господарських зобов`язань, а саме майново-господарських зобов`язань згідно ст. 173, 174, 175 Господарського кодексу України (далі за текстом - ГК України, ст. 11, 202, 509 Цивільного кодексу України, і згідно ст. 629 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 843 ЦК України визначено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Статтею 854 ЦК України встановлено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Судом встановлено, що позивачем платіжним дорученням №1190 від 08.12.2017 перераховано на рахунок відповідача 181 233, 30 грн. грн. авансу у відповідності до п. 4.5. договору.

За умовами договору (п. 2.1, 4.6. та 4.10) відповідач був зобов`язаний виконати обумовлені договором роботи у строк до 15.12.2017, використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій та виробів у строк не пізніше 25.12.2017. По закінченню зазначеного строку використані суми авансу повинні бути підтверджені актом виконаних обсягів робіт, або повернуті замовнику в дводенний термін після граничного терміну використання.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ст. 846 ЦК України).

Статтею 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України встановлено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, замовник зобов`язаний сплатити підряднику обумовлену в договору ціну в повному обсязі після остаточної здачі йому результатів роботи, за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк.

Відповідачем його зобов`язання за договором щодо виконання у строк до 15.12.2017 обумовлених у договорі робіт на загальну суму 744507, 60 грн. виконані не були та сума невикористаного авансу повернута позивачу у строк до 28.12.2017 (дводенний термін після 25.12.2017) не була.

Посилання відповідача у відзиві на позов на те, що листом №85 від 28.12.2017 генпідрядник направив замовнику довідку про вартість виконаних робіт форми КБ-3 за грудень 2017 та акт приймання виконаних робіт форми КБ-2в із підсумковою відомістю ресурсів за грудень 2017 р. на суму 186126,90 грн., копію експертного звіту (т.І, а.с. 179), проте цей акт замовником не підписано, про що генпідрядником зроблено відповідну відмітку та підписано в односторонньому порядку 28.12.2017 (т.І, а.с. 181-184), і відмова замовника від підписання акта виконаних робіт за договором підряду за відсутності своєчасно наданих зауважень до виконаних робіт не звільняє замовника від обов`язку щодо їх оплати, оскільки передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором суд визнає безпідставними та помилковими з огляду на наступне.

По-перше, відповідно до п.4.6 Договору підряду №17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року відповідач, як підрядник, зобов`язався використати наданий позивачем, як замовником, аванс не пізніше 27.12.2017 року. Однак всупереч вказаному відповідач направляє позивачу акт приймання виконаних робіт форми КБ-2в із підсумковою відомістю ресурсів за грудень 2017 р. на суму 186126,90 грн. лише 28.12.2017р., тобто з порушенням строків встановлених договором підряду.

По-друге, підписання відповідачем в односторонньому порядку 28.12.2017 акта виконаних робіт за договором підряду не грунтується на Законі, так як, відповідно до статті 882 Цивільного кодексу України, такий акт може бути підписано стороною в односторонньому порядку лише після отримання від іншої сторони договору необгрунтованої відмови від підписання акта.

Судом встановлено, що позивач тільки 18.01.2018р. листом №062/15/1/22-255 направив відповідачу відмову від підписання акта виконаних робіт за договором підряду з посиланням на фактичне невиконання робіт.

Тобто відповідач мав право в односторонньому порядку підписати акт виконаних робіт за договором підряду лише після отримання його від позивача і наявності необгрунтованої відмови його від підписання акта.

Крім того суд зазначає, що відмова сторони від підписання акта виконаних робіт за договором підряду з посиланням на фактичне невиконання робіт не може вважатися необгрунтованою.

Аванс є звичайною сумою попередньої оплати за договором, яка не виконує забезпечувальної функції, властивої завдатку. У разі невиконання зобов`язання, по якому передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося, аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила.

У відповідності до підпунктів 6.4.1, 6.4.3 пункту 6.4 Договору підрядник зобов`язався виконати у встановлені строки роботи відповідно до кошторисної документації, здійснювати замовлення, постачання, приймання, розвантажування, складування, збереження та подачу на будівельний майданчик будматеріалів, виробів і конструкцій, виконувати контроль за їх якістю та комплектацією. Всі матеріали та конструкції, які застосовуються при будівництві, повинні відповідати вимогам кошторисної документації та нормативних документів.

Водночас згідно з експертним висновком від 30.06.2020 №1602/18-25/1753/1754/20-25 встановлено, що якість та обсяг робіт з капітального ремонту місць загального користування за адресою: вул. Зої Гайдай, 7А у Оболонському районі м.Києва не відповідають умовам договору та проектно-кошторисній документації.

З огляду на те, що у договорі сторони прямо погодили обов`язок підрядника повернути аванс, якщо до 25.12.2017 одержані суми авансу на придбання і постачання необхідних для виконання робіт обладнання, матеріалів, конструкцій не будуть підтверджені актом виконаних обсягів робіт, а відповідно до встановлених судом фактичних обставин справи виконані підрядником, що не відповідають умовам договору, та не підтверджені актом виконаних обсягів робіт, суд доходить висновку щодо задоволення вимог первісного позову в частині стягнення 186126,90 грн. авансу.

Виходячи з положень статті 610, частини 1 статті 612, статті 611 ЦК України, частини 2 статті 193 ГК України, відповідач є порушником зобов`язання, що є підставою для застосування до нього правових наслідків, встановлених договором або законом.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже передбачене законом право кредитора вимагати спати боргу з урахуванням, процентів річних та процентів за користування чужими грошовими коштами є способом захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утриманими ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Згідно п. 4.10. Договору у разі не використання авансу Підрядник в 2 денний термін після граничного терміну використання повертає Замовнику не використаний аванс та сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення повернення авансу і суму індексації, нараховану на суму наданого авансу, та 3 % річних.

Отже правомірними є вимоги позивача про стягнення з відповідача 4 140 грн. 69 коп. пені та 3% річних у сумі 428 грн. 35 коп. нарахованих на суму наданого авансу за період з 28.12.2017 по 24.01.2018 року.

Відповідно до положень ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Враховуючи, що строки, якість та обсяги виконаних відповідачем робіт не відповідають умов договору та є істотними, що встановлено Судом, вимоги позивача щодо розірвання Договору підряду №17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року також є доведеними та обґрунтованими, і відповідно підлягають задоволенню.

Вимоги КП "Київжитлоспецексплуатація" про стягнення з відповідача пені у сумі 21621 грн. 94 коп. за період з 18.12.2017 по 24.01.2018, нарахованої на суму 744507 грн. 60 коп. (загальна вартість робіт за договором підряду) задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

Відповідно до п. 11.2. Договору підряду №17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року за несвоєчасне виконання робіт з вини підрядника, підрядник сплачує замовнику за кожний робочий день затримки пеню у розмірі подвійної обліковою ставки НБУ, що діяла у цей період.

Відповідно до п.1 статті 216 Господарського кодексу України (далі по тексту ГК України) учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

За приписами статті 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до п.4 статті 231 цього ж Кодексу у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

За нормами п. 3 статті 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

З аналізу наведених норм вбачається, що пеня, яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання, має обчислюватися у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання.

В той же час у пункті 11.2 Договору підряду №17/Б-ЗГ7А-КР від 30.11.2017 року не встановлено конкретну суму у відсотковому відношенні до якої обчислюється пеня.

Відтак обчислення позивачем розміру пені у відсотковому відношенні до вартості робіт, які є предметом договору підряду і які невиконані підрядником, не грунтуються на договорі та законі.

В той же час, недоведеним є твердження відповідача про виконання робіт на суму 236 945, 78 грн., а тому в задоволенні зустрічного позову про стягнення 50 818, 88 грн. суд відмовляє. При цьому суд керується наступним.

Зокрема, відповідно до статті 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до частини 1 статті 875 цього Кодексу за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації , а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Отже, замовник зобов`язаний сплатити підряднику обумовлену в договору ціну в повному обсязі після остаточної здачі йому результатів роботи, за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк.

За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (частина 2 статті 852 Цивільного кодексу України). У частині 3 статті 858 Цивільного кодексу України також передбачено, що якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

У даному випадку судом встановлено, що підрядником у роботі були допущені істотні недоліки, істотні відступи від умов договору, якість та обсяги, виконаних ПП "Вестінвестбуд" будівельних робіт не в повній мірі відповідають умовам договору, порушення строків виконання робіт та використання авансу, які обумовлені у договорі, що й стало підставою для розірвання договору за рішенням суду.

Відтак, з огляду на вищезазначене суд вважає, що правові підстави для примушування замовника оплачувати роботу, виконану підрядником, що не відповідає умовам договору підряду, у даному випадку відсутні.

Посилання відповідача на те, що листом №85 від 28.12.2017 генпідрядник направив замовнику довідку про вартість виконаних робіт форми КБ-3 за грудень 2017 та акт приймання виконаних робіт форми КБ-2в із підсумковою відомістю ресурсів за грудень 2017 р. на суму 186126,90 грн., копію експертного звіту (т.І, а.с. 179), проте цей акт замовником не підписано, про що генпідрядником зроблено відповідну відмітку та підписано в односторонньому порядку 28.12.2017 (т.І, а.с. 181-184), і відмова замовника від підписання акта виконаних робіт за договором підряду за відсутності своєчасно наданих зауважень до виконаних робіт не звільняє замовника від обов`язку щодо їх оплати, оскільки передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором суд визнає безпідставними та помилковими.

Суд виходить з того, що частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України встановлено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

У даному випадку, зважаючи на встановлені судом обставини, що роботу не було виконано підрядником належним чином і в погоджений строк, тобто мотиви відмови замовника від підписання були обґрунтованими, твердження відповідача про те, що акт, підписаний лише підрядником, є підставою для здійснення оплати замовником виконаних робіт, ґрунтуються на неправильному застосуванні норми частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України.

При цьому, суд звертає увагу на те, що у справі, що розглядається, обставин безпідставного ухилення замовника від належного прийняття виконаної роботи не було встановлено, а навпаки встановлено порушення підрядником умов договору підряду.

Господарський суд при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин враховує також висновки, викладені в постановах Верховного Суду у справі № 910/1084/18 від 28.11.2019, у справі № 910/1085/18 від 04.12.2019 року.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно із ч. 2-3 ст. 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Поняття і види доказів викладені у статті 73 ГПК України, згідно якої доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (ст. 74 ГПК України).

Згідно з ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 78 ГПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 79 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищенаведене, та те, що позивачем належними та допустимими доказами доведено що підрядником у роботі були допущені істотні недоліки, істотні відступи від умов договору, порушення строків виконання робіт та використання авансу, які обумовлені у договорі, що якість та обсяги, виконаних ПП "Вестінвестбуд" будівельних робіт не в повній мірі відповідають умовам договору, а відповідачем зазначеного не спростовано, суд доходить висновку, що первісний позов підлягає частковому задоволенню, а у задоволенні зустрічного позову слід відмовити.

На підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати у справі покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п.5 статті 240 Господарського процесуального кодексу України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" задоволити частково.

2. Розірвати договір підряду №17/Б-ЗГ7-КР від 30.11.2017 року укладений між Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" та Приватним підприємством "Вестінвестбуд"

3. Стягнути з Приватного підприємства "Вестінвестбуд" (33023, м. Рівне, вул. Клима Савури, 14-А) на користь Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 51-А) 186126 (сто вісімдесят шість тисяч сто двадцять шість) гривень 90 коп. заборгованості (невикористаного авансу), 4140 (чотири тисячі сто сорок) гривень 69 коп. пені, 428 (чотириста двадцять вісім) гривень 35 коп. - 3 % річних та 2860 (дві тисячі вісімсот шістдесят) гривень 44 коп. судового збору.

4. Відмовити Комунальному підприємству "Київжитлоспецексплуатація» у задоволенні позову в частині стягнення з Приватного підприємства "Вестінвестбуд" 21621 грн. 94 коп. пені.

5. У задоволенні зустрічного позову Приватного підприємства "Вестінвестбуд" відмовити.

6. Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Північно - західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення через господарський суд, що прийняв рішення або безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Марач В.В.