Господарський суд Рівненської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2020 р. м. Рівне Справа № 918/843/20

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівнебудтандем"

про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники сторін:

від позивача Кушнір О.С.

від відповідача не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Рівненської області із позовною заявою до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнебудтандем" про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів Закритого акціонерного товариства "Рівнебудтандем" від 18 травня 2007 року, оформлені протоколом №13/07 від 18 травня 2007 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач володів часткою статутного капіталу у розмірі 0,457% статутного капіталу ЗАТ "Рівнебудтандем". Проведення загальних зборів акціонерів 18.05.2007 р. відбулося за його відсутності та без повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце проведення таких зборів, що позбавило можливості позивача взяти участь у загальних зборах, та порушило його корпоративні права на участь в управлінні товариством. Вважає, що збори були проведенні із порушенням чинного на той час законодавства, що є підставою для скасування прийнятих на них рішень.

Ухвалою від 25.08.2020 р. відкрито провадження у справі, визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 22.09.2020 р. на 11:00 год.

16.09.2020 р. до канцелярії суду від ТОВ "Рівнебудтандем" надійшов відзив на позов, у якому вказав, що загальні збори акціонерів 18.05.2007 р. відбувалися без участі акціонера ОСОБА_1 . Останній має незначну частку статутного капіталу. Докази повідомлення цього учасника товариства про проведення загальних зборів акціонерів 18.05.2007 р. відповідач надати не може, оскільки такі відомості не збереглися. Також у відзиві викладено клопотання про проведення підготовчого засідання та слухання спору по суті без участі представника відповідача.

22.09.2020 р. від позивача надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без участі його представника.

Ухвалою від 22.09.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено спір до слухання по суті на 04.11.2020 р. У подальшому розгляд справи відкладено на 24.11.2020 р.

Представник позивача підчас слухання спору по суті 24.11.2020 р. надав пояснення, які співпадають із позицією, що викладена у позовній заяві. Просив позов задоволити.

У судове засідання 24.11.2020 року представник відповідача не прибув, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Явка учасників до суду не визнавалася обов`язковою.

Частиною 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Оскільки у матеріалах справи містяться докази належного повідомлення сторін про дату, час та місце розгляд справи, а ухвалами суду явка повноважних представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась, суд приходить до висновку, що розгляд даної справи належить здійснити за наявними у ній матеріалами без участі представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, господарським судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 18 травня 2007 року у м. Рівне відбулися загальні збори акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем", рішення яких оформлені протоколом №13/07 (а.с. 12-15).

У протоколі зазначено прізвища присутніх засновників у загальній кількості 6 акціонерів, що володіють 99,543% акцій.

Відповідно до реєстру засновників до загальних зборів ЗАТ Рівнебудтандем", на зборах були присутні 18.05.2007 р.: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Про що наявні підписи присутніх учасників. Відсутній - ОСОБА_1 . (а.с. 16).

Згідно цього протоколу №13/07 на загальних зборах акціонерів були прийняті рішення: 1. Затвердити звіт Правління за 2006 рік; 2. Звіт ревізійної комісії затвердити; 3. Затвердити річний баланс товариства за 2006 рік; 4. Погодити продаж кафе-бару " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за загальною оціночною вартістю та бухгалтерськими даними в сумі 142 382,50 грн. Із загальною вартості, на підставі картки обліку обладнання, мебелі, інвентаря кафе-бару "Кобза" станом на 01.01.2007 року на суму 56382 грн., враховуючи часткову оплату акціонером ОСОБА_4 вартості обладнання, мебелі та інвентаря на суму 21832,50 грн. за рахунок вартості належних йому акцій, погодити відстрочення остаточного розрахунку за обладнання, меблів, інвентаря в сумі 34549,50 грн. Для оперативного управління товариством передати вартість вивільнених акцій в сумі 21832,50 грн. в розпорядження Голови Правління Войтко В.І., що розподіляється в Статутному капіталі слідуючим чином: - ОСОБА_3 - 65805, грн. (97,8%); - ОСОБА_1 - 615 грн. (0,9%); ОСОБА_4 -922,5 грн. (1,3%). Погодити продаж підвалу (за визначенням Правління товариства та паспортом МБТІ) інвестору за оціночною вартістю. Доручити Правлінню розміщення замовлення на виготовлення технічних паспортів та свідоцтв на право власності в КІ1 міськБТІ по об`єктах: АДРЕСА_1 .

По всіх питанням порядку денного акціонери товариства проголосували одноголосно "за". Протокол №13/07 Загальних зборів акціонерів від 18.05.2007 року ЗАТ "Рівнебудтандем" підписано одним з акціонерів товариства - ОСОБА_3 , який зазначений як голова зборів та ОСОБА_6 - зазначений як секретар загальних зборів.

Згідно реєстру №ВТ-1-07 від 16.05.2007 р. ВАТ "Рівне-реєстр", одним із акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем" був ОСОБА_1 , власник 1 акції номінальною вартістю 307,50 грн., що становить 0,457% статутного капіталу.

Станом на час подання позову, позивач є учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнебудтандем", яке є правонаступником Закритого акціонерного товариства "Рівнебудтандем", що підтверджується безкоштовним витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підириємців та громадських формувань (а.с. 19-20).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову у даній справі є визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем", які оформлені протоколом №13/07 від 18.05.2007р., з підстав неповідомлення позивача ОСОБА_1 про проведення вказаних загальних зборів, внаслідок чого позивач позбавлений був можливості брати участь у вказаних зборах та позбавлений права на управління товариством.

При прийнятті рішення суд керувався наступним.

Згідно приписів ст.13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються за наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати припинити зловживання своїм правом, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом. Неналежне здійснення права може спричинити визнання правочину недійсним, вилучення прибутку, отриманого внаслідок зловживання правом, тощо, з огляду на наслідки які настали внаслідок неналежного здійснення особою права по відношенню до третіх осіб.

Статтею 15 ЦК України унормовано право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Реалізуючи передбачене ст. 55 Конституції України, ст. 4 ГПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Згідно з ч. 5 ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

За приписами ч.1 ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочність на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Володіння корпоративними правами не вважається підприємництвом. Законом можуть бути встановлені обмеження певним особам щодо володіння корпоративними травами та/або їх здійснення.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Згідно із ст. 116 ЦК України (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); 3) вийти у встановленому порядку з товариства; 4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних таперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; 5) одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом. Учасники господарського товариства можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом.

Статтею 10 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що учасники товариства мають право: а) брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом; б) брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку дивіденди). Право на отримання частки прибутку (дивідендів) пропорційно частці кожного з учасників мають особи, які є учасниками товариства на початок строку виплати дивідендів; в) вийти в установленому порядку з товариства; г) одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів. Учасники можуть мати також інші права, передбачені законодавством і установчими документами товариства.

Згідно п. 4.3. статуту ЗАТ "Рівнебудтандем" (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) акціонери мають право: брати участь і голосувати на загальних зборах акціонерів особисто або через своїх представників; обиратися та бути обраними до органів управління товариства, які визначені в розділі 8 цього Статуту; брати участь в розподілі прибутку Товариства; отримувати інформацію про діяльність Товариства: на вимогу акціонера Товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення копії річних балансів, звітів Товариства, протоколів зборів; вільно розпоряджатися акціями, що їм належать, у порядку, визначеному чинним законодавством та цим Статутом.

Відповідно до ст. 159 ЦК України (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) вищим органом акціонерного товариства є загальні збори акціонерів. У загальних зборах мають право брати участь усі його акціонери незалежно і від кількості і виду акцій, що їм належать. Акціонери (їхні представники), які беруть участь у загальних зборах, реєструються із зазначенням кількості голосів, що їх має кожний акціонер, який бере участь у зборах. До виключної компетенції загальних зборів акціонерів належить: 1) внесення змін до статуту товариства, у тому числі зміна розміру його статутного капіталу; 2) обрання членів наглядової ради, а також утворення і зідкликання виконавчого та інших органів товариства; 3) затвердження річної фінансової звітності, розподіл прибутку і збитків товариства; 4) рішення про ліквідацію товариства. До виключної компетенції загальних зборів статутом товариства і законом може бути також віднесене вирішення інших питань. Питання, віднесені законом до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, не можуть бути передані ними для вирішення іншим органам товариства. Порядок голосування на загальних зборах акціонерів встановлюється законом. Акціонер має право призначити свого представника для участі у зборах. Представник може бути постійним чи призначеним на певний строк. Акціонер мас право у будь-який момент замінити свого представника у вищому органі товариства, повідомивши про це виконавчий орган акціонерного товариства. Рішення загальних зборів акціонерів приймаються більшістю не менш як у 3/4 голосів акціонерів, які беруть участь у зборах, щодо: 1) внесення змін до статуту товариства; 2) ліквідації товариства. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів акціонерів, які беруть участь у зборах. Загальні збори акціонерів скликаються не рідше одного разу на рік.

Позачергові збори акціонерів скликаються у разі неплатоспроможності товариства, а також за наявності обставин, визначених у статуті товариства, та в будь-якому іншому випадку, якщо цього вимагають інтереси акціонерного товариства в цілому.

Порядок скликання і проведення загальних зборів, а також умови скликання і проведення позачергових зборів та повідомлення акціонерів встановлюються статутом товариства і законом.

Статтею 41 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що вищим органом акціонерного товариства є загальні збори товариства. У загальних зборах мають право брати участь усі акціонери, незалежно від кількості та класу акцій, власниками яких вони є. Брати участь у загальних зборах з правом дорадчого голосу можуть і члени виконавчих органів, які не є акціонерами. Акціонери (їх представники), які беруть участь у загальних зборах, реєструються із зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Реєстрація акціонерів (їх представників), які прибули для участі у загальних зборах, здійснюється згідно з реєстром акціонерів у день проведення загальних зборів виконавчим органом акціонерного товариства або реєстратором на підставі укладеного з ним договору. Цей реєстр підписується головою та секретарем зборів.

Реєстрація акціонерів - власників акцій на пред`явника здійснюється на підставі пред`явлення ними цих акцій (сертифікатів акцій) або виписок з рахунку у цінних паперах. Право участі у загальних зборах акціонерів мають особи, які є власниками акцій на день проведення загальних зборів (крім випадку проведення установчих зборів).

Передача акціонером своїх повноважень іншій особі здійснюється відповідно до законодавства. Довіреність на право участі та голосування на загальних зборах акціонерів може бути посвідчена реєстратором або правлінням акціонерного товариства.

Акціонери, які володіють у сукупності більш як 10 відсотками голосів, та/або Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку можуть призначати своїх представників для контролю за реєстрацією акціонерів для участі у загальних зборах, про що вони до початку реєстрації письмово повідомляють виконавчий орган акціонерного товариства.

До компетенції загальних зборів належить:

а)визначення основних напрямів діяльності акціонерного товариства і затвердження його планів та звітів про їх виконання;

б)внесення змін до статуту товариства;

в)обрання та відкликання членів ради акціонерного товариства (спостережної ради);

г)обрання та відкликання членів виконавчого органу та ревізійної комісії;

д)затвердження річних результатів діяльності акціонерного товариства,

включаючи його дочірні підприємства, затвердження звітів і висновків ревізійної комісії,

порядку розподілу прибутку, строку та порядку виплати частки прибутку (дивідендів),

визначення порядку покриття збитків;

е) створення, реорганізація та ліквідація дочірніх підприємств, філій та представництв, затвердження їх статутів та положень;

є) винесення рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб рганів управління товариства;

ж)затвердження правил процедури та інших внутрішніх документів товариства, зизначення організаційної структури товариства;

з)вирішення питання про придбання акціонерним товариством акцій, що зипускаються ним;

и) визначення умов оплати праці посадових осіб акціонерного товариства, його дочірніх підприємств, філій та представництв;

і) затвердження договорів (угод), укладених на суму, що перевищує вказану в статуті товариства;

ї)прийняття рішення про припинення діяльності товариства, призначення ліквідаційної комісії, затвердження ліквідаційного балансу;

й) прийняття рішення про обрання уповноваженої особи акціонерів для представлення інтересів акціонерів у випадках, передбачених законом.

Повноваження, передбачені пунктами "б", "д", "є", "ї", "й", належать до виключної компетенції загальних зборів акціонерів і не можуть бути передані іншим органам товариства.

Статутом товариства до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені й інші питання.

Загальні збори визнаються правомочними, якщо в них беруть участь акціонери, що мають відповідно до статуту товариства більш як 60 відсотків голосів.

Протокол загальних зборів акціонерів підписується головою і секретарем зборів і не пізніш як через три робочих дні після закінчення зборів передається виконавчому органу акціонерного товариства.

У відповідності до ст. 43 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) про проведення загальних зборів акціонерів держателі іменних акцій повідомляються персонально передбаченим статутом способом. Крім того, загальне повідомлення друкується в місцевій пресі за місцезнаходженням акціонерного товариства і в одному із офіційних друкованих видань Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України чи Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку із зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Якщо до порядку денного включено питання про :міну статутного фонду акціонерного товариства, то одночасно з порядком денним друкується інформація, передбачена статтею 40 цього Закону. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 45 днів до скликання загальних зборів. У разі необхідності може бути зроблено повторне повідомлення в зазначених засобах масової інформації. Загальні збори акціонерів проводяться на території України, як правило, за місцезнаходженням акціонерного товариства, за винятком випадків, коли на день проведення загальних зборів 100 відсотками акцій товариства володіють іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, а також міжнародні організації.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями допущеними під час їх скликання та проведення (крім тих, що є безумовною підставою для визнання недійсним рішення), господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення (п.2.12, п.2.13 постанова Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 року "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин").

Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства". Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо (п.2.14 постанова Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 року "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин").

До скликання загальних зборів акціонерам повинна бути надана можливість знайомитись з документами, пов`язаними з порядком денним зборів.

Загальні збори не вправі приймати рішення з питань, не включених до порядку денного.

Відповідно до п.п. 8.1.5. статуту ЗАТ "Рівнебудтандем" - повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів та про порядок денний загальних зборів акціонерів здійснюється правлінням Товариства з дотриманням чинного законодавства України.

Згідно п.п. 8.1.12. статуту не пізніш як за 45 днів до дати скликання Загальних зборів Правління Товариства сповіщає держателів іменних акцій персонально. В повідомленні вказуються дата, час та місце проведення Загальних зборів, а також питання, що включені до їх порядку денного.

У даному випадку при проведенні Загальних зборів 18.05.2007 р. кворум дотриманий, так як присутніми були учасники товариства, які в сукупності володіли 99,543% акцій, більше 60% голосів.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні документи, які б засвідчували вжиття заходів товариством щодо належного повідомлення акціонера ЗАТ "Рівнебудтандем" ОСОБА_1 про скликання загальних зборів акціонерів на 18.05.2007 р. Також відсутні відомості щодо загального повідомлення про скликання таких зборів акціонерів у друкованих виданнях (місцевих ЗМІ) за місцезнаходженням ЗАТ "Рівнебудтандем", чи в одному із офіційних друкованих видань Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України чи Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку із зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. У своєму відзиві відповідач зазначив, що докази повідомлення про проведення зборів 18.05.2007 р. учасника товариства ОСОБА_1 надати не може, оскільки не збереглися документи, які б підтверджували чи спростовували вжиття заходів щодо такого повідомлення учасника.

Суд виходить з того, що відповідно до статті 167 Господарського кодексу України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні товариством.

Так, відповідачем за час розгляду справи не подано доказів, які б вказували на виконання вимог Закону України "Про господарські товариства", а саме щодо належного повідомлення учасника товариства про проведення зборів, та надання можливості підготуватись до розгляду питань порядку денного.

Вбачається, що скликання загальних зборів акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем" на 18.05.2007 р. відбулося з порушенням вимог ст.ст. 41, 43 Закону України "Про господарські товариства", п.п. 8.1.5., 8.1.12. статуту ЗАТ "Рівнебудтандем", внаслідок чого було порушено право позивача на участь в управлінні ЗАТ "Рівнебудтандем", шляхом участі і голосуванні на загальних зборах акціонерів.

Відповідачем у справі вказана обставина не спростована.

Згідно з ч. 5 ст. 98 Цивільного кодексу України, рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Як зазначив Верховний суд у постанові від 03.04.2018 року у справі 914/758/17, одним із гарантованих прав учасника товариства є його участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства - загальних зборах. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому статутом порядку є грубим порушенням його прав, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

За таких обставин суд приходить до висновку, що право позивача є порушеним а його доводи стосовно незаконності оскаржуваного рішення - обґрунтованими.

Оскільки позивач у даній справі володів часткою статутного капіталу у розмірі 0,457% статутного капіталу ЗАТ "Рівнебудтандем", проведення загальних зборів акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем" 18.05.2007 р. відбулося за його відсутності та без його повідомлення про дату, час і місце проведення таких зборів, що свідчить про позбавлення позивача можливості взяти участь у загальних зборах, а також про порушення його корпоративних прав на участь в управлінні товариством.

Пунктом 13 постанови пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» №13 від 24.10.2008 р. суди мають враховувати, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що проведення загальних зборів акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем", оформлене протоколом загальних зборів акціонерів ЗАТ "Рівнебудтандем" №13/07 від 18.05.2007 р., без належного повідомлення позивача (докази повідомлення в матеріалах справи відсутні) як передбачено положеннями статуту товариства - порушує законні права та інтереси ОСОБА_1 як учасника цього Товариства. Відтак, позов належить задоволити.

Відповідно до вимог ст.ст. 73,74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. При цьому, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Зазначені норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

У позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2 102,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи, що позов задоволено повністю, тому на відповідача покладається до відшкодування позивачу 2 102,00 грн. судового збору.

Керуючись ст.ст. 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів акціонерів Закритого акціонерного товариства "Рівнебудтандем" (33028, м.Рівне, вул. Соборна, 1, ) (правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівнебудтандем") від 18 травня 2007 року оформлені протоколом №13/07 загальних зборів акціонерів Закритого акціонерного товариства "Рівнебудтандем" від 18 травня 2007 року.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнебудтандем" (33028, м.Рівне, вул. Соборна, 1, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код ІПН НОМЕР_1 ) - 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. судового збору. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Північно - західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення через господарський суд, що прийняв рішення або безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 24 листопада 2020 року.

Суддя Бережнюк В.В.