ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"23" листопада 2020 р. Справа№ 910/10212/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Бахмут Маргарити Леонідівни

на рішення господарського суду міста Києва від 28.09.2020 (повний текст складено 28.09.2020)

у справі №910/10212/20 (суддя Удалова О.Г.)

за позовом Національного технічного університету «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського»

до Фізичної особи-підприємця Бахмут Маргарити Леонідівни

про стягнення 70657,70грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.09.2020 у справі №910/10212/20 позов задоволено частково. Стягнуто з Фізичної особи - підприємця Бахмут Маргарити Леонідівни на користь Національного технічного університету "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» борг у розмірі 63808,59 грн, пеню в розмірі 3 250,88 грн, штраф в розмірі 1 367,32 грн, інфляційні втрати в розмірі 1 042,68 грн та 3% річних в розмірі 1 181,19 грн, судовий збір 2 101,79 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Фізична особа-підприємець Бахмут Маргарита Леонідівна, звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд розстрочити сплату судового збору до моменту набрання рішення законної сили, скасувати рішення господарського суду.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.11.2020 у справі №910/10212/20 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Владимиренко С.В., суддів Ходаківської І.П., Демидової А.М.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються серед іншого, докази сплати судового збору.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 4 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір ставки за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

З огляду на вищевикладені приписи Закону України "Про судовий збір" сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 3153 грн. та розраховується наступним чином: 2102 грн. (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви) * 150% (при поданні апеляційної скарги) = 3153 грн.

Проте, при зверненні з апеляційною скаргою, скаржник в порушення вимог пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, не подав належних доказів сплати судового збору.

Натомість, скаржником в апеляційній скарзі заявлено клопотання про розстрочення сплати судового збору до моменту набрання рішенням суду законної сили..

До клопотання про розстрочення сплати судового збору до моменту набрання рішенням суду законної сили, апелянтом не додано жодних доказів, на підтвердження можливої наявності необхідних коштів для сплати судового збору у встановленому розмірі протягом періоду ймовірної граничної розстрочки, а саме не довше ніж до ухвалення постанови судом апеляційної інстанції, що могло би бути вагомою передумовою для задоволення клопотання про розстрочення сплати судового збору, а також не наведено обставин, які б мали виключний характер, та свідчили б про наявність належних підстав для розстрочення сплати судового збору.

Розглянувши зазначене клопотання колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

Відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. Такий висновок випливає безпосередньо із змісту наведеної норми, яка, крім того, не містить чіткого переліку обставин майнового стану, який тягне за собою в якості наслідків відстрочення або розстрочення сплати судового збору. Тому, оцінка майнового стану сторони здійснюється судом на підставі оцінки доказів. Обґрунтування обставин майнового стану сторони, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону. А відтак, сторона повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Враховуючи, передбачені статтею 8 Закону України "Про судовий збір" умови, відстрочення, розстрочення сплати судового збору не може бути застосовано до скаржника у даній справі, а тому клопотання скаржника про розстрочення сплати судового збору до моменту набрання рішенням суду законної сили задоволенню не підлягає.

Отже, вищенаведене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху у відповідності до ч. 2 ст. 260 ГПК України.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, оскільки, у даному випадку, рішення Господарського суду міста Києва складено 28.09.2020, заявник мав подати апеляційну скаргу у строк до 13.10.2020 включно. Разом з цим дану апеляційну скаргу подано 09.11.2020, тобто з пропуском процесуального строку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Слід зауважити на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Також згідно з ч. 4 зазначеної статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також, перевіривши матеріали апеляційної скарги колегія суддів зазначає, що до скарги не додано доказів надсилання її копії стороні у справі - Національному технічному університету «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського».

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Також відповідно до ст. 259 ГПК України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Частиною 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу Українив ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху для надання скаржнику можливості усунути недоліки, а саме:

- сплатити судовий збір в розмірі 3153грн. докази чого подати до суду у встановлений строк;

- звернутись до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення;

- надати докази надсилання копії апеляційної скарги стороні у справі, а саме позивачу Національному технічному університету «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського»,

Якщо апелянт не усуне вказані недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із апеляційною скаргою (ч. 4 ст. 174 ГПК України, з урахуванням ч.4 ст. 260 цього Кодексу).

Враховуючи вищевикладене та керуючись Законом України "Про судовий збір", ст. ст. 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця Бахмут Маргарити Леонідівни про розстрочення від сплати судного збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду міста Києва від 28.09.2020 у справі № 910/10212/20.

2. Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Бахмут Маргарити Леонідівни на рішення господарського суду міста Києва від 28.09.2020 у справі № 910/10212/20 залишити без руху.

3. Встановити Фізичній особі-підприємцю Бахмут Маргарині Леонідівні строк для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині протягом 10 днів з дня вручення апелянту копії даної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

4. Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська