РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.11.2020Справа № 910/3327/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта"

про визнання рішення чергових загальних зборів ОСББ "Башта" від 06.02.2019 про обрання нового правління незаконним.

Представники сторін:

від позивача: Зозуля О.Р.

від відповідача: Золотопуп С.В., ордер серія ВІ № 1006541; Патюк І.М., керівник.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» про визнання рішення чергових загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління незаконним.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління є незаконним, таким що не відповідає ні по змісту, ні по формі вимогам чинного законодавства.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 судом залишено позовну заяву без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків та встановлено спосіб їх усунення.

16.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.04.2020.

30.03.2020 представником відповідача подано клопотання про надання позовної заяви.

03.04.2020 представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання.

16.04.2020 представником відповідача подано клопотання про відкладення судового засідання.

У судове засідання 21.04.2020 представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2020 підготовче судове засідання відкладено на 18.05.2020.

У судове засідання 18.05.2020 позивач з`явився, представник відповідача не з`явився.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 15.06.2020, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 15.06.2020 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 06.07.2020, яку занесено до протоколу судового засідання.

02.07.2020 представником відповідача подано відзив на позовну заяву та заяву про забезпечення судових витрат.

У судове засідання 06.07.2020 позивач та представник відповідача з`явились.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 03.08.2020.

08.07.2020 представником відповідача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

08.07.2020 позивачем подано заяву про відмову від позову.

09.07.2020 позивачем подано заяву про виправлення помилки.

22.07.2020 представником відповідача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

29.07.2020 представником відповідача подано доповнення до відзиву.

30.07.2020 позивачем подано відповідь на відзив, клопотання про долучення документів до матеріалів справи, клопотання про неприйняття відзиву до розгляду, клопотання про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, клопотання про долучення документів до матеріалів справи, клопотання про відвід представника.

30.07.2020 представником відповідача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

У судове засідання 03.08.2020 позивач та представник відповідача з`явились, позивач подану заяву про відмову від позову не підтримав, в зв`язку з чим судом залишено без розгляду заяву позивача про відмову від позову.

За результатами розгляду клопотання позивача про відвід представника відповідача, заслухавши пояснення сторін, судом відмовлено у його задоволенні.

Розглянувши клопотання позивача про неприйняття відзиву до розгляду у зв`язку з порушенням строків на його подання, судом відмовлено у його задоволенні, в свою чергу клопотання про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, судом до розгляду не прийнято.

За результатами розгляду клопотання представника відповідача про забезпечення судових витрат, заслухавши пояснення сторін, судом відмовлено у його задоволенні.

У судовому засіданні 03.08.2020 судом оголошено перерву до 07.09.2020.

03.09.2020 представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив.

У зв`язку з відрядженням судді Грєхової О.А. до Національної школи суддів України, судове засідання, призначене на 07.09.2020 не відбулось.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2020 підготовче засідання призначено на 05.10.2020.

05.10.2020 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 05.10.2020 представники сторін з`явились.

Враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, судом поставлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.11.2020.

05.10.2020 представником відповідача подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

У судове засідання 05.10.2020 позивач та представники відповідача з`явились.

Позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представники відповідача проти позову заперечили.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 09.11.2020 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача та представників відповідача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (далі - відповідач), оформленим Протоколом № 2 від 17.05.2017 затверджено Статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», відповідно до п. 1.1 якого, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (далі - об`єднання) створено власниками квартир та нежитлових приміщень (далі - співвласники) багатоквартирного будинку № 23-25 (далі - будинок), що розташований по вулиці Клінічна в місті Київ, відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та Статуту (п. 1.2 Статуту).

Відповідно до п. 3.1 Статуту органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік (п. 3.2 Статуту).

Пунктом 3.4 Статуту визначено, що до виключної компетенції загальних зборів належить обрання членів правління об`єднання.

У відповідності до п. 3.6 Статуту загальні збори співвласників скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою не менш як трьох співвласників. Позачергові збори скликає правління, ревізійна комісія (ревізор) ініціативна група з 10 або більше співвласників або збори представників.

Правління (ініціативні група) не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в буднику, письмове повідомлення про проведення загальних зборів.

Час і місце проведення загальних зборів обираються зручним для більшості можливих учасників зборів.

Згідно з п. 3.7 Статуту у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його уповноважений за нотаріальною довіреністю, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

Загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласниками або їх представників.

Пунктом 3.8 Статуту визначено, що власник однієї квартири або нежитлового приміщення має на загальних зборах один голос.

Власник більше, ніж однієї квартири та/або нежитлового приміщення на загальних зборах має кількість голосів відповідно до кількості квартир та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

У разі, якщо квартира або нежитлове приміщення є спільною сумісною власністю декількох осіб, кожна особа має кількість голосів пропорційно до частки власності квартири або нежитлового приміщення.

Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Відповідно до п. 3.9 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього голосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням його голосування («за» чи «проти»).

У відповідності до п. 3.10 Статуту якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 3.9 цього розділу, ініціатором зборів (правління або ініціативно групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Порядок проведення письмового опитування співвласників встановлюється рішенням правління.

Форма для голосування повинна містити:

- зміст рішення, за яке відбувається голосування;

- прізвище та ініціали співвласника;

- номер квартири або нежитлового приміщення;

- рішення особи, що голосує (за/проти/утримався);

- підпис особи, що голосує.

Якщо форма для голосування складається з двох або більше аркушів, то зміст рішення, за яке відбувається голосування зазначається га кожному аркуші.

Пунктом 3.11 Статуту визначено, що під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласником під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

Виконавчим органом об`єднання є правління, яке обирається і підзвітне загальним зборам. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених цим Статутом (п. 3.13 Статуту).

Рішенням чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019, оформленим Протоколом №1/2019 від 06.02.2019, обрано наступний склад правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Означене рішення підтримано 141 голосом, проти голосували - 13, утримались - 9, неможливо достеменно визначити - 12.

Відповідно розділу І Протоколу №1/2019 від 06.02.2019, загальна кількість квартир та/або нежитлових приміщень, якими володіють співвласники багатоквартирного будинку: 278.

У зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 72 особи, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку.

У поіменному голосуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 40 квартир та/або нежитлових приміщень.

У письмовому опитуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 135 квартир та/або нежилих приміщень.

Всього проголосували співвласники, яким належать 175 квартир та/або нежитлових приміщень.

Як зазначає позивач, у зв`язку з тим, що відповідно до протоколу за № 1/2019 загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 питання порядку денного про вибори нового правління ОСББ «Башта» не набрало необхідної кількості голосів «за» (166 голосів) співвласників ОСББ, рішення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління визнати незаконним.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Частиною другої статті 382 Цивільного кодексу України визначено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Статтею 385 Цивільного кодексу України визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право:

1) вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників;

2) брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника;

3) одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання;

4) безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом;

5) ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії;

6) на відшкодування винною особою збитків, завданих спільному майну багатоквартирного будинку, у розмірі, що відповідає частці кожного співвласника;

7) інші права, визначені законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», серед іншого, внесено зміни до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Змінами, про які йдеться, зокрема, є: скасовано поняття членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку (усі співвласники беруть участь в діяльності об`єднання); скасовано поняття кворуму на загальних зборах для прийняття рішень (скільки би співвласників не прийшло - загальні збори є правомочними і голосування проводиться); змінено механізм підрахунку голосів (голоси рахуються не від кворуму, а від загальної кількості голосів співвласників); змінено порядок розподілу голосів (за загальним правилом розподіл голосів здійснюється пропорційно площі, що належить співвласникам); введено письмове опитування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

У ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зазначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом). Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Відповідно до ч. 6 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників.

Відповідно до ч. 7 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики.

У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

У ч. 8 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» зазначено, якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах (ч.ч. 12,13 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Згідно з ч. 15 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Відповідно до ч. 16 ст 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти"). Об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та Статуту (п. 1.2 Статуту).

В свою чергу, пунктом 3.4 Статуту визначено, що до виключної компетенції загальних зборів належить обрання членів правління об`єднання.

Згідно з п. 3.7 Статуту у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його уповноважений за нотаріальною довіреністю, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

Загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласниками або їх представників.

Пунктом 3.8 Статуту визначено, що власник однієї квартири або нежитлового приміщення має на загальних зборах один голос.

Власник більше, ніж однієї квартири та/або нежитлового приміщення на загальних зборах має кількість голосів відповідно до кількості квартир та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

У разі, якщо квартира або нежитлове приміщення є спільною сумісною власністю декількох осіб, кожна особа має кількість голосів пропорційно до частки власності квартири або нежитлового приміщення.

Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Відповідно до п. 3.9 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього голосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням його голосування («за» чи «проти»).

У відповідності до п. 3.10 Статуту якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 3.9 цього розділу, ініціатором зборів (правління або ініціативно групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Порядок проведення письмового опитування співвласників встановлюється рішенням правління.

Форма для голосування повинна містити:

- зміст рішення, за яке відбувається голосування;

- прізвище та ініціали співвласника;

- номер квартири або нежитлового приміщення;

- рішення особи, що голосує (за/проти/утримався);

- підпис особи, що голосує.

Якщо форма для голосування складається з двох або більше аркушів, то зміст рішення, за яке відбувається голосування зазначається га кожному аркуші.

Пунктом 3.11 Статуту визначено, що під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласником під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

Рішенням чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019, оформленим Протоколом №1/2019 від 06.02.2019, обрано наступний склад правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

З огляду на п. 3.9 Статуту, рішення загальних зборів ОСББ вважається прийнятими, якщо за нього проголосували співвласники, які мають більше половини кількості голосів не тих співвласників, які були присутні на загальних зборах, а більше половини голосів всіх співвласників (в тому числі тих, які голосували шляхом письмового опитування та не були присутніми на загальних зборах).

Як вбачається з Протоколу № 1/2019 від 06.02.2019, означене рішення підтримано 141 голосом, проти голосували - 13, утримались - 9, неможливо достеменно визначити - 12.

Відповідно до розділу І Протоколу №1/2019 від 06.02.2019, загальна кількість квартир та/або нежитлових приміщень, якими володіють співвласники багатоквартирного будинку: 278.

У зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 72 особи, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку.

У поіменному голосуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 40 квартир та/або нежитлових приміщень.

У письмовому опитуванні з питань порядку денного проголосували співвласники, яким належать 135 квартир та/або нежилих приміщень.

Всього проголосували співвласники, яким належать 175 квартир та/або нежитлових приміщень.

Звертаючись з позовом до суду, позивач просить рішення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06.02.2019 про обрання нового правління визнати незаконним, у зв`язку з тим, що відповідно до протоколу за № 1/2019 загальних зборів ОСББ «Башта» від 06.02.2019 питання порядку денного про вибори нового правління ОСББ «Башта» не набрало необхідної кількості голосів «за» (166 голосів) співвласників ОСББ.

Суд зазначає, що під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 17.05.2018 у справі №756/12113/16-ц судом висловлено правову позицію про те, що підставою для пред`явлення позову про визнання рішення зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Як вбачається з Протоколу № 1/2019 від 06.02.2019, чинним, на дату проведення чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (06.02.2019), головою правління був - ОСОБА_1 , позивач у даній справі.

З означеного протоколу вбачається, що на голосування ставилось питання порядку денного «Склад правління та ревізійної комісії ОСББ Башта» на 2019 рік» та позивачем у даній справі було запропоновано обрати до складу правління: ОСОБА_1 , ОСОБА_7 ,, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , за підсумками голосування за яке, «за» проголосували - 19 голосів, «проти» - 127, «утримались» - 12, «неможливо достеменно визначити» - 17, в зв`язку з чим, рішення не було прийнято.

В свою чергу, звертаючись з позовом до суду, позивач жодним чином не обґрунтовує порушення прав і законних інтересів позивача (в чому вони проявились) та не зазначає, яким чином у разі задоволення поданого позову буде відновлено порушене право.

В свою чергу доводи позивача, наведені у позовній заяві щодо «утиску моїх прав в користування загальним майном ОСББ» жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені жодним доказом, як і не обґрунтовано пов`язаність прийняття оспорюваного рішення загальних зборів із зазначеним позивачем правом на користування майном ОСББ,

Водночас, як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу про визнання незаконним рішення загальних зборів, що за обраним способом захисту обожнюється із п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України, за приписами якої, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Однак, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» не є органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування.

Відповідно до частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. До господарського суду вправі звернутись кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, тобто має. значення лише суб`єктивне уявлення особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту.

Згідно з ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права, пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, ай охоронюваний законом інтерес, яке у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл.

Стаття 16 Цивільного кодексу України визначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обгрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду.

У відповідності до ст. 20 Господарського кодексу України, кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Процесуально-правовий зміст захисту права, закріпленого у Господарському процесуальному кодексі України, полягає у тому, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. (ст. 4 ГПК України).

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом статей 3, 15, 16 ЦК України правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце.

У цьому висновку суд спирається на подібні висновки, викладені у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14 та постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/23369/17.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 зазначила, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див. mutatis mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц).

Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Наведений висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі № 910/6642/18 (пункти 8.1 - 8.5 постанови).

Ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Таким чином, обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Отже, оскільки доводи наведені у позовній заяві щодо «утиску моїх прав в користування загальним майном ОСББ» не перебувають у наслідковому зв`язку із прийняття оспорюваного рішення загальними зборами, протилежного позивачем не доведено, з огляду на те, що вимога про визнання саме незаконним означеного рішення, не призведе до жодного відновлення порушеного або оспорюваного права, з огляду на неефективність обраного способу захисту порушених прав, яке як зазначає позивач полягає в «утиску моїх прав в користування загальним майном ОСББ», доказів чого, матеріали справи не містять, що у сукупності зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні позову.

При цьому, оцінюючи доводи учасників справи під час розгляду справи, суд як джерелом права керується також практикою Європейського суду з прав людини. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволення позовних вимог.

У судовому засіданні 09.11.2020 представником відповідача заявлено про намір подати докази щодо розміру судових витрат після ухвалення рішення у справі відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 221 Господарського процесуального кодексу України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, визначеному частиною другою цієї статті, суд ухвалює додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 244 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового засідання у справі для вирішення питання про судові витрати на оплату послуг адвоката.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 221, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ :

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Призначити судове засідання для вирішення питання про витрати на правничу допомогу на 16.11.2020 року о 14:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В, зал № 22.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 19.11.2020

Суддя О.А. Грєхова