УХВАЛА

19 листопада 2020 року

м. Київ

Справа № 911/1601/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І.М. (головуючий), Колос І.Б., Малашенкової Т.М.,

розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Київська обласна енергопостачальна компанія"

про розгляд справи № 911/1601/19 у судовому засіданні з повідомленням сторін та про закриття касаційного провадження у справі № 911/1601/19

за касаційною скаргою приватного акціонерного товариства "Забір`я"

на рішення господарського суду Київської області від 13.01.2020 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2020

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Київська обласна енергопостачальна компанія"

до приватного акціонерного товариства "Забір`я"

про стягнення 192 213,12 грн.,

ВСТАНОВИВ:

24.09.2020 (згідно з відмітками на конверті) приватне акціонерне товариство "Забір`я" (далі - ПрАТ "Забір`я", скаржник) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою про скасування рішення господарського суду Київської області від 13.01.2020 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2020 (дата складення повного тексту постанови - 02.09.2020) зі справи № 911/1601/19; передачу справи на новий розгляд до господарського суду Київської області.

Крім того, скаржник просив поновити строк на касаційне оскарження спірних судових актів.

Ухвалою Верховного Суду від 04.11.2020: поновлено ПрАТ "Забір`я" пропущений строк подання касаційної скарги; відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою на рішення господарського суду Київської області від 13.01.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2020 у справі № 911/1601/19; вирішено здійснювати перегляд зазначених судових актів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи; надано учасникам справи право на подання відзивів на касаційну скаргу до 19.11.2020.

09.11.2020 судді-доповідачу по справі передані клопотання позивача - товариства з обмеженою відповідальністю "Київська обласна енергопостачальна компанія" (далі - ТОВ "Київська обласна енергопостачальна компанія", заявник) про розгляд справи № 911/1601/19 у судовому засіданні з повідомленням сторін, мотивоване необхідністю надання позивачем пояснень та міркувань щодо неподібності правовідносин, які розглядаються у справах № 914/543/19 та № 914/454/19 на противагу позиції скаржника та закриття провадження у справі № 911/1601/19.

У зв`язку з відпусткою судді Булгакової І.В., склад судової колегії Касаційного господарського суду змінився, що підтверджується Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 19.11.2020, який наявний в матеріалах справи.

За приписами частини тринадцятої статті 8 Господарського процесуального кодексу України (далі -- ГПК України) розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

При цьому, згідно з частинами четвертою та шостою статті 301 ГПК України: перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження. З урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Отже, вирішення питання про проведення судового засідання з повідомленням та викликом учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частинах четвертій і п`ятій зазначеної статті, покладається на розсуд касаційної інстанції з огляду на конкретні обставини справи. Жодних інших підстав чи умов, якими має керуватися касаційний суд при вирішенні зазначеного питання, у вказаній нормі не міститься.

Суд також враховує позицію, висловлену Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме: справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції" (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема й в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі "Axen v. Germany", § 28).

Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (заява № 4336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25.04.2002). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу. ЄСПЛ зазначив, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.

Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2019 у справі № 756/5081/14-ц.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду створив учасникам процесу в справі № 911/1601/19 належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ГПК України.

Питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи залежить не від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а від конкретних обставин справи.

Оскільки обставин, що свідчили б про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи Верховним Судом не виявлено, а скаржником у клопотанні не наведено переконливих доказів необхідності надання позивачем пояснень та міркувань щодо неподібності правовідносин, які розглядаються у справах № 914/543/19 та № 914/454/19 на противагу позиції скаржника саме у відкритому судовому засіданні, з урахуванням вказаного суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання скаржника.

Таким чином справа № 911/1601/19 підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Крім того, позивач фактично після відкриття провадження у цій справі звернувся до Верховного Суду з клопотанням про закриття касаційного провадження у малозначній справі, мотивоване наявністю висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (щодо обов`язку скаржника обґрунтовувати наявність обставин, передбачених підпунктами "а-г" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України стосовно підстав для звернення з касаційною скаргою у малозначній справі), порушеного у касаційній скарзі та викладеного у постанові Верховного Суду від 06.04.2020 у справі № 911/2424/19.

Колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що вказане клопотання стосується підстав касаційного оскарження в межах доводів та вимог касаційної скарги та має бути розглянуто під час розгляду скарги по суті. Зазначене, в свою чергу, вимагає від Суду надання іншій стороні у справі права, у визначений Судом строк, на викладення своїх пояснень, міркувань та аргументів щодо наведених позивачем у клопотанні мотивів про їх визнання або відхилення. При цьому колегія суддів Касаційного господарського суду звертає увагу позивача, що ухвалою Верховного Суду від 04.11.2020 у цій справі вказаний Суд зазначив, що доводи скаржника про фундаментальність справи для формування єдиної правозастосовчої практики та виключність її для ПрАТ "Забір`я" не є очевидно неприйнятними на стадії прийняття касаційної скарги.

Зважаючи, що господарським процесуальним законодавством не встановлені строки на подання пояснень по клопотанням про закриття провадження у справі, з мотивів релевантної практики, викладеної у постановах Верховного Суду, такий строк встановлюється судом відповідно до вимог статті 113 ГПК України.

Таким чином, наявні підстави для надання ПрАТ "Забір`я" строку на подання пояснень з приводу клопотання позивача щодо закриття провадження у цій справі.

Керуючись статтями 113, 234, 314 Господарського процесуального кодексу України, Верховний суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю "Київська обласна енергопостачальна компанія" у задоволенні клопотання про розгляд справи № 911/1601/19 у судовому засіданні з повідомленням сторін.

2. Надати приватному акціонерному товариству "Забір`я" право подати пояснення на клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Київська обласна енергопостачальна компанія" про закриття провадження у справі № 911/1601/19 до 03 грудня 2020 року Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Колос

Суддя Т. Малашенкова