УХВАЛА

м. Київ

02.11.2020Справа № 910/21682/15 (910/14895/20)

Суддя Чеберяк П.П., розглянувши матеріали

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Державного підприємства "Конярство України" (01001, м. Київ, вул. Б. Грінченка, буд. 1)

про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 301 790,85 грн.

В межах справи № 910/21682/15

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Астарта-Київ"

до Державного підприємства "Конярство України"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/21682/15 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Астарта-Київ" про банкрутство Державного підприємства "Конярство України" на стадії процедури розпорядження майном, введеної ухвалою Господарського суду м. Києва від 15.10.2015.

29.09.2020 до Господарського суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державного підприємства "Конярство України" про стягнення заборгованості із заробітної плати в розмірі 254 316,79 грн. та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 47 474,06 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 12.10.2020 відмовлено в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору. Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства "Конярство України" про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 301 790,85 грн. залишено без руху.

22.10.2020 до Господарського суду м. Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви.

Згідно ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Наведена норма кореспондується з положеннями п. 8 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України згідно якого господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Частиною 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 249 Господарського процесуального кодексу України клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 250 ГПК України).

Частиною 2 статті 250 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у випадку, передбаченому частиною другою статті 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Враховуючи наведені положення Господарського процесуального кодексу України, з огляду на характер спірних правовідносин, заявлені позивачем вимоги та предмет доказування, суд прийшов до висновку про можливість здійснювати розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику представників сторін на підставі частини 2 статті 247 та статті 252 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, 07.10.2020 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання позивача про витребування доказів.

У поданому клопотанні позивач просив суд витребувати у відповідача наведені нижче докази, з огляду на те, що на запити позивача вказані документи відповідем не надані:

- довідку про наявну заборгованість по заробітній платі перед ОСОБА_1 ;

- довідку про невикористані ОСОБА_1 відпустки протягом його роботи в державному підприємстві «Конярство України» із зазначенням терміну, періоду невикористаної відпустки з наведенням відповідного розрахунку компенсації за невикористані дні відпустки;

- довідку про наявну заборгованість щодо виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності на користь ОСОБА_1 ;

- завірені належним чином копії наказів про прийняття на роботу та наказу про звільнення з роботи ОСОБА_1 ;

- довідки про середньомісячну та середньоденну заробітну плату ОСОБА_1 , відповідно до Порядку нарахування середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995 року;

- розрахунок компенсації за весь час затримки розрахунку при звільненні;

- інформацію щодо наявності будь-якої іншої заборгованості перед ОСОБА_1 .

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасник справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати докази, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справа, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження х приводу їх неправильності чи неповноти, оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

З огляду на викладене, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд вважає за доцільне подане позивачем клопотання про витребування доказів задовольнити.

Керуючись ст. 176, 234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства "Конярство України" про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в розмірі 301 790,85 грн. до розгляду в межах справи № 910/21682/15 про банкрутство Державного підприємства "Конярство України".

2. Позовну заяву розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

3. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали:

- подати до суду відзив на позовну заяву із врахуванням вимог ст. 165 ГПК України, з нормативно обґрунтованими поясненнями по суті заявлених вимог та доданням оригіналів для огляду та належним чином завірених копій підтверджуючих документів, на які міститься посилання у відзиві. Звернути увагу відповідача, що відзив повинен містити мотиви повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на законодавство;

- надати суду докази направлення відзиву з доданими до нього документами на адресу позивача.

4. Запропонувати відповідачу у п`ятиденний строк з дня отримання ухвали у разі наявності надати суду заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

5. Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву подати до суду відповідь на відзив із врахуванням вимог ст. 166 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням положень ч. 3-6 ст. 165 ГПК. Надати суду докази направлення відповіді на відзив з доданими до нього документами на адресу відповідача.

6. Запропонувати відповідачу у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення із врахуванням вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням положень ч. 3-6 ст. 165 ГПК. Надати суду докази направлення заперечень з доданими до них документами на адресу позивача.

7. Запропонувати відповідачу надати суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

8. Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

9. Витребувати у відповідача:

- довідку про наявну заборгованість по заробітній платі перед ОСОБА_1 ;

- довідку про невикористані ОСОБА_1 відпустки протягом його роботи в державному підприємстві «Конярство України» із зазначенням терміну, періоду невикористаної відпустки з наведенням відповідного розрахунку компенсації за невикористані дні відпустки;

- довідку про наявну заборгованість щодо виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності на користь ОСОБА_1 ;

- завірені належним чином копії наказів про прийняття на роботу та наказу про звільнення з роботи ОСОБА_1 ;

- довідки про середньомісячну та середньоденну заробітну плату ОСОБА_1 , відповідно до Порядку нарахування середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995 року;

- розрахунок компенсації за весь час затримки розрахунку при звільненні;

- інформацію щодо наявності будь-якої іншої заборгованості перед ОСОБА_1 .

10. Звернути увагу сторін на положення ст. 81 Господарського процесуального кодексу України щодо витребування доказів.

11. Попередити позивача, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин витребуваних судом документів, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України може бути залишений без розгляду.

12. Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву на позов, справа згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України буде розглянута за наявними в ній матеріалами.

13. Повідомити, що сторони відповідно до ст. 192 Господарського процесуального кодексу України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

14. Довести до відома сторін, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд має право стягувати в дохід Державного бюджету України з винної особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

15. Копію ухвали направити сторонам, розпоряднику майна, Міністерству розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України та прокуратурі м. Києва.

Ухвала набрала законної сили 02.11.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Чеберяк