ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Справа№ 910/3158/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіної Т.І.

суддів: Тарасенко К.В.

Іоннікової І.А.

Секретар судового засідання: Огірко А.О.

За участю представників учасників процесу:

від позивача: не з`явилися;

від прокуратури: не з`явилися;

від відповідача: адвокат Величко Д.В. - за довіреністю № 555/438 від 30.06.2020.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 (суддя Шкурдова Л.М., м. Київ)

за позовом заступника військового прокурора Дарницького гарнізону, м. Київ

в інтересах Державної екологічної інспекції у місті Києві, м. Київ

до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики», м. Київ

про відшкодування шкоди у розмірі 574 212,90 грн

За результатами розгляду апеляційної скарги, Північний апеляційний господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

12.03.2019 Заступник військового прокурора Дарницького гарнізону звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах Державної екологічної інспекції у місті Києві з позовом до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 574 212 грн 90 коп.

В обґрунтування позовних вимог Заступник військового прокурора Дарницького гарнізону зазначає, що здійснення Публічним акціонерним товариством «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без дозволу є порушенням ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря». За таких обставин, розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря Публічним акціонерним товариством «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики», Державною екологічною інспекцією у місті Києві здійснено на підставі «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря» затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 639 від 10.12.2008 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за № 48/16064 від 21.01.2009, а відтак, сума збитку в період з 25.02.2015 по 11.01.2016 становить 574 212,90 грн.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 (суддя Шкурдова Л.М., м. Київ) позов заступника військового прокурора Дарницького гарнізону в інтересах Державної екологічної інспекції у місті Києві до Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» про відшкодування шкоди у розмірі 574 212,90 грн залишено без розгляду.

Місцевий господарський суд, посилаючись на ст.ст. 19, 131-1 Конституції України, ст. 226 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дійшов до висновку про залишення позову без розгляду, оскільки прокурором не надано будь-яких доказів бездіяльності Державної екологічної інспекції у місті Києві щодо нездійснення чи неналежного здійснення нею захисту інтересів держави.

Крім того, матеріали справи містять докази проведення претензійної роботи Державної екологічної інспекції у місті Києві з відповідачем, складання приписів та здійснення листування з приводу відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Отже, позивач, в інтересах якого звернулася прокуратура, має підстави і можливість самостійно захищати свої права і прокурор не довів неможливості реалізації такого захисту самою Державною екологічною інспекцією у місті Києві.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із вказаною ухвалою, військова прокуратура Дарницького гарнізону звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати оскаржувану ухвалу та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована невідповідністю висновків суду обставинам справи.

В апеляційній скарзі скаржником зазначено, що Державна екологічна інспекція у місті Києві до суду із позовом про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства не зверталась з лютого 2018 року, а виявлені порушення, на даний час залишаються не усунутими, а завдані державі збитки не відшкодовані.

Таким чином, на переконання скаржника, наявні реальні передумови пропуску строку позовної давності та невідшкодування завданих збитків.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

05.08.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» надійшов відзив на апеляційну скаргу, згідно з яким, відповідач просить апеляційну скаргу військового прокурора Дарницького гарнізону залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 - без змін.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2019 апеляційну скаргу Військової прокуратури Дарницького гарнізону передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Разіної Т.І., суддів: Іоннікової І.А., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2019 у справі № 910/3158/19 задоволено клопотання Військової прокуратури Дарницького гарнізону та поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19; відкрито апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 призначено на 04.09.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2019 у справі № 910/3158/19 апеляційне провадження у справі № 910/3158/19 зупинено до розгляду Великою Палатою Верхового Суду справи № 587/430/16-ц; зобов`язано сторін повідомити Північний апеляційний господарський суд про результати розгляду Великою Палатою Верхового Суду справи № 587/430/16-ц.

15.10.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» надійшла заява (повідомлення), відповідно до якої заявник просило поновити апеляційне провадження по справі № 910/3158/19.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2019 у справі № 910/3158/19 поновлено апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 призначено на 27.11.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2019 у справі № 910/3158/19 зупинено апеляційне провадження за апеляційною скаргою Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 та оприлюднення повного тексту постанови.

З 25.08.2020 по 11.09.2020 головуючий суддя Разіна Т.І. перебувала у щорічній відпустці, а суддя, яка входять до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем - Іоннікова І.А. перебувала у відпустці з 10.08.2020 по 14.09.2020.

25.08.2020 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» до Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2020 у справі № 910/3158/19 поновлено апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 призначено на 29.09.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2020 у справі № 910/3158/19 розгляд апеляційної скарги Військової прокуратури Дарницького гарнізону на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 відкладено на 20.10.2020.

Клопотання заявлені учасниками справи.

05.11.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Державної екологічної інспекції у місті Києві надійшло клопотання № 56 від 04.11.2019 з додатками (а.с. 31-36, т. 2), відповідно до якого позивач просив, зокрема, залучити у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Державну екологічну інспекцію України та Державну екологічну інспекцію Столичного округу.

Розглянувши вищевказане клопотання Державної екологічної інспекції у місті Києві в частині залучення третіх осіб, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про залишення його без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Частинами 1-3 статті 50 ГПК України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Окрім того, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2019 у справі № 910/3158/19, зокрема зазначено, що будь-які заяви, пояснення, клопотання, заперечення мають бути оформлені відповідно до ст. 170 ГПК України і подаватись згідно ст. 169 ГПК України тільки в письмовій формі через канцелярію Північного апеляційного господарського суду, за адресою: м. Київ, вул. Шолуденка, 1, літера А (І поверх), але не пізніше 29.08.2019.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус судді» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом.

Отже, клопотання Державної екологічної інспекції у місті Києві в частині залучення третіх осіб, а саме: Державної екологічної інспекції України та Державної екологічної інспекції Столичного округу повинно було подане з урахуванням вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2019 у справі № 910/3158/19, а саме до 29.08.2019 або у відповідності до приписів ст. 50 ГПК України, до початку першого судового засідання.

Згідно з ч. 2 ст. 207 ГПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку про залишення без розгляду клопотання Державної екологічної інспекції у місті Києві в частині залучення третіх осіб.

Явка представників сторін

Слід зазначити, що 05.11.2019 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Державної екологічної інспекції у місті Києві надійшло клопотання № 56 від 04.11.2019 з додатками (а.с. 31-36, т. 2), відповідно до якого позивач просив, зокрема, розгляд справи здійснювати за відсутності представника Державної екологічної інспекції у місті Києві.

20.10.2020 в судове засідання з`явився представник Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики».

В судове засідання 20.10.2020 не з`явилися представники Державної екологічної інспекції у місті Києві та Військової прокуратури Дарницького гарнізону, остання про причини нез`явлення суд не повідомила.

Щодо повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання слід зазначити наступне.

Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (ч. 3 ст. 120 ГПК України).

З урахуванням вище викладеного, оскільки у матеріалах справи містяться докази надіслання судом апеляційної інстанції процесуальних документів учасникам справи на належну адресу, з огляду на те, що неявка сторін не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи предмет спору, а також доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає можливим здійснити розгляд оскаржуваного судового акту в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників Військової прокуратури Дарницького гарнізону та Державної екологічної інспекції у місті Києві.

Позиції учасників справи

20.10.2020 в судовому засіданні представник Публічного акціонерного товариства «Науково-виробниче об`єднання Київський завод автоматики» заперечував проти доводів апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу та просив залишити її без задоволення, мотивувальну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 змінити, а резолютивну - залишити без змін.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК України в суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

У п. 4 ч. 1 ст. 255 ГПК України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Північний апеляційний господарський суд, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового акту, дійшов до висновку про те, що апеляційна скарга Військової прокуратури Дарницького гарнізону не підлягає задоволенню.

Колегія суддів апеляційної інстанції визнає обґрунтованими висновки місцевого господарського суду щодо залишення позову без розгляду, однак за викладених нижче підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 162 ГПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до ч. 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia(«суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Так, аналіз положень частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду № 924/1237/17 від 20.09.2018 та № 910/18770/17 від 01.11.2018, № 920/284/18 від 26.02.2019.

В обґрунтування порушення інтересів держави Заступник військового прокурора Дарницького гарнізону зазначає, що пред`явлення ним даної позовної заяви в інтересах Державної екологічної інспекції у місті Києві викликано захистом порушених інтересів держави.

Так, звертаючись із даною позовною заявою в інтересах держави прокурор вказує, що Державна екологічна інспекція у місті Києві належним чином не виконує свої обов`язки щодо відшкодування завданої шкоди безпосередньо інтересам держави.

Разом з тим, до матеріалів справи не надано будь-яких доказів бездіяльності Державної екологічної інспекції у місті Києві щодо нездійснення чи неналежного здійснення нею захисту інтересів держави.

В той же час, містяться докази щодо проведення претензійної роботи Державної екологічної інспекції з відповідачем, складання приписів та здійснення листування з приводу відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Отже позивач, в інтересах якого звернулася прокуратура, має підстави і можливість самостійно захищати свої права і прокурор не довів неможливості реалізації такого захисту самим позивачем.

При подачі позову прокурором не зазначено жодних юридично значимих причин неможливості здійснення позивачем, який є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів в судовому порядку.

З огляду на вказані обставини справи, сама присутність прокурора на судовому процесі на стороні позивача ставить під загрозу принцип рівності та справедливий баланс між сторонами, та створює відчуття нерівності у сторони відповідача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов правомірного та обґрунтованого висновку про необхідність залишення позову без розгляду на підставі п. 1 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в ухвалі Господарського суду міста Києва від 04.06.2016 у справі № 910/3158/19 та у даному випадку скаржником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції. Таким чином, апеляційні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 ст. 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд зазначає, що мотивувальна частина ухвали Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 не впливає на правильність зроблених у ній висновків про залишення позову без розгляду, відтак, остання прийнята з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваного судового акту.

Розподіл судових витрат

Судовий збір за подачу апеляційної скарги у відповідності до ст. 129 ГПК України судом на скаржника.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 255, 267-271, 273, 275, 276, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Військової прокуратури Дарницького гарнізону залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.06.2019 у справі № 910/3158/19 залишити без змін.

3. Справу № 910/3158/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 23.11.2020 (у зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. на лікарняному).

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді К.В. Тарасенко

І.А. Іоннікова