ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" листопада 2020 р. Справа№ 911/3132/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Грека Б.М.

суддів: Копитової О.С.

Отрюха Б.В.

за участюсекретаря судового засідання Ковган О.І.
за участю представниківвідповідно до протоколу судового засідання від 10.11.2020
розглянувши апеляційну скаргу Рівного Євгена Олександровича
на ухвалуГосподарського суду Київської області від 31.08.2020
у справі№911/3132/17
за позовомтретіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3
до 1). Закритого акціонерного товариства «Київгума» 2). Правобережної товарної біржі 3). Товариства з обмеженою відповідальністю «Консультаційна фірма Welcome»
треті особи1). ОСОБА_4 2). ОСОБА_3
провизнання недійсними результатів аукціону, визнання договорів купівлі-продажу недійсними

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.08.2020 (повний текст складено 11.09.2020) застосовано до представника Закритого акціонерного товариства "Київгума" Рівного Євгена Олександровича заходи процесуального примусу у вигляді штрафу. Стягнуто з Рівного Євгенія Олександровича в дохід державного бюджету України штраф у сумі 10 510,00 грн.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою місцевого господарського суду, Рівний Євген Олександрович звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 31.08.2020 у справі №911/3132/17 про застосування заходів процесуального примусу.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2020 вказану апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Верховець А.А., судді: Доманська М.Л., Пантелієнко В.О.

09.10.2020 суддями Верховцем А.А., Доманською М.Л. , Пантелієнком В.О. заявлено самовідвід від розгляду справи №911/3132/17, який мотивований наявністю обставин, які виключають можливість участі вказаних суддів у розгляді даної справи/

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.10.2020 відведено вищевказаних суддів від розгляду справи, матеріали справи передано для визначення складу судової колегії.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2020 вказану апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Остапенко О.М., Копитова О.С.

19.10.2020 суддею Остапенком О.М. заявлено самовідвід від розгляду справи №911/3132/17, який мотивований наявністю обставин, які виключають можливість участі вказаних суддів у розгляді даної справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2020 відведено суддю Остапенка О.М. від розгляду справи, матеріали справи передано для визначення складу судової колегії.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2020 вказану апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Отрюх Б.В., Копитова О.С.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2020 відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Рівного Євгена Олександровича на ухвалу Господарського суду Київської області від 31.08.2020 по справі № 911/3132/17, призначено розгляд апеляційної скарги на 10.11.2020.

Учасники справи про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, направленням на їх адреси місцезнаходження копій ухвали суду. З огляду на викладене, апеляційний господарський суд вважає за можливе здійснювати розгляд скарги, так як сторони належним чином повідомленні про дату, час та місце розгляду справи, учасниками якої вони є.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд вважає, що ухвала Господарського суду Київської області від 31.08.2020 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

1. Зміст обставин справи.

1.1. Господарським судом Київської області розглядається позовна заява третіх осіб, що заявляють самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Закритого акціонерного товариства "Київгума", Правобережної Товарної Біржі, Товариства з обмеженою відповідальністю "Консультаційна фірма Welcome", Товариства з обмеженою відповідальністю "Технічне промислове постачання", треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про визнання недійсними результатів аукціону, який відбувся 21.10.2014 о 12:00 на торгах Правобережної товарної біржі з продажу майна Закритого акціонерного товариства "Київгума", а саме: Лотів № 1-10, що були виставлені на продаж шляхом аукціону арбітражним керуючим - ліквідатором Закритого акціонерного товариства "Київгума" Кудляком Євгеном Васильовичем; визнання недійсним договору купівлі-продажу № 6 від 22.10.2014 р., укладеного за результатами аукціону між Закритим акціонерним товариством "Київгума" в особі арбітражного керуючого Кудляка Є.В. та Товариством з обмеженою відповідальністю "Консультаційна фірма "Welcome" як комісіонером Товариства з обмеженою відповідальністю "Технічне промислове постачання" та визнання недійсним договору купівлі-продажу № 7 від 22.10.2014, укладеного за результатами аукціону між Закритим акціонерним товариством "Київгума" в особі арбітражного керуючого Кудляка Є.В. та Товариством з обмеженою відповідальністю "Консультаційна фірма Welcome" як комісіонером Товариства з обмеженою відповідальністю "Технічне промислове постачання".

1.2. Під час розгляду справи інтереси відповідача-1 представляв адвокат Рівний Євген Олександрович (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №6201/10 від 06.10.2017) на підставі довіреності від 01.01.2020.

1.3. Ухвалою господарського суду Київської області від 02.06.2020 підготовче засідання відкладено на 18.06.2020; на підставі ст. 81 ГПК України витребувано у відповідача-1 та відповідача-2 наступні докази, зазначені у вказаній ухвалі, проте вимоги ухвали не були виконані, докази, витребувані судом вказаною ухвалою, відповідачем-1 та відповідачем-2, не подані.

1.4. Ухвалою господарського суду Київської області від 18.06.2020 підготовче засідання відкладено на 09.07.2020; повторно витребувано у відповідача-1 та відповідача-2 докази, зазначені у вказаній ухвалі. Проте, вимоги ухвали не виконані, докази, витребувані судом вказаною ухвалою, відповідачем-1 та відповідачем-2 не подані.

1.5. Ухвалою господарського суду Київської області від 09.07.2020 підготовче засідання відкладено на 23.07.2020; повторно витребувано у відповідача-1 докази, зазначені у вказаній ухвалі. Проте, вимоги ухвали не виконані, докази, витребувані судом вказаною ухвалою, відповідачем-1 не подані.

1.6. До господарського суду Київської області 21.07.2020 від представника відповідача-1 - Рівного Є.О. надійшла заява про роз`яснення ухвали суду, в якій він просить суд роз`яснити ухвалу суду від 02.06.2020 про витребування доказів в частині витребуваних документів та роз`яснити які саме документи витребовує суд.

1.7. Ухвалою господарського суду Київської області від 29.07.2020 заяву Закритого акціонерного товариства "Київгума" про роз`яснення ухвали суду повернуто заявнику без розгляду на підставі ч. 4 ст.170 ГПК України.

2. Зміст та обґрунтування оскарженої ухвали.

2.1. Місцевий господарський суд дійшов висновків про наявність правових підстав для застосування до представника Закритого акціонерного товариства «Київгума» Рівного Євгена Олександровича заходів процесуального примусу у вигляді штрафу.

2.2. Місцевий господарський суд, зокрема, зазначив, що:

2.2.1. Згідно з рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень № 984 та № 831 ліквідатор відповідача-1 Кудляк Є.В. ухвалу господарського суду Київської області від 02.06.2020 та ухвалу господарського суду Київської області від 18.06.2020, якими було витребувано з відповідача-1 зазначені в ухвалах документи, отримав 15.07.2020.

2.2.2. Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 010 ліквідатор відповідача-1 Кудляк Євген Васильович ухвалу господарського суду Київської області від 09.07.2020, якою повторно було витребувано з відповідача-1 зазначені в ухвалі документи, отримав 31.07.2020, однак, всупереч вимогам ч. 7 ст. 81 ГПК України, відповідач-1 не повідомив суд про неможливість подання витребуваних судом доказів.

2.2.3. Як зазначалося в ухвалі господарського суду Київської області від 18.06.2020 та 23.07.2020 р., представником відповідача-1 було подано клопотання, в якому він просив суд зупинити провадження у справі № 911/3132/17 до набрання законної сили рішенням у справі № 752/6166/17.

2.2.3.1. В судовому засіданні 31.08.2020 судом було розглянуто вказане клопотання та за результатами розгляду відмовлено в його задоволенні з підстав, зазначених в ухвалі від 31.08.2020 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

2.2.3.2. Представник відповідача-1 у підготовчому засіданні 31.08.2020 подав клопотання, в якому він просив суд зупинити провадження по справі № 911/3132/17 до набрання законної сили рішенням по справі № 911/1568/20. Клопотання обґрунтовано тим, що на даний час в провадженні господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/1568/20 за позовом ЗАТ «Київгума» до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 про скасування інвестиційних договорів.

Вказане клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі № 911/1568/20 судом було не задоволено з підстав, зазначених в ухвалі від 31.08.2020 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

2.2.3.3. Після того, як судом було відмовлено у задоволенні вказаних клопотань представник відповідача-1 у підготовчому засіданні 31.08.2020 подав клопотання, в якому він просив суд зупинити провадження по справі № 911/3132/17 до набрання законної сили рішенням по справі № 752/4361/15. Вказане клопотання обґрунтовано тим, що правомірність набуття майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва за № 20 є предметом розгляду по справі № 752/4361/15 (справа за позовом ЗАТ «Київгума» до ТОВ «Укрінформсервіс», ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору недійсним).

Вказане клопотання обґрунтовано неможливістю розгляду даної справи до вирішення спору про визнання недійсним того ж інвестиційного договору, що є предметом спору у справі № 911/1568/20. Отже, вказане клопотання не було задоволено судом з тих же підстав, що і вже розглянуте клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду справи № 911/1568/20.

2.2.3.4. Таким чином, після того, як судом було відмовлено в задоволенні двох клопотань про зупинення провадження у справі № 911/3132/17 представником відповідача-1 було заявлено ще одне клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду справи № 752/4361/15, предметом якої є визнання недійсним того ж договору, що і у справі № 911/1568/20, тобто відповідачем було заявлено клопотання про зупинення провадження у справі з тих же підстав, що й вже у розглянутому судом клопотанні.

2.2.3.5. Після того як судом було відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження по справі № 911/3132/17 до набрання законної сили рішенням по справі № 752/4361/15, представник відповідача-1 у підготовчому засіданні 31.08.2020 подав клопотання, в якому він просив суд закрити провадження по справі № 911/3132/17 у зв`язку з тим, що спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства. Вказане клопотання обґрунтовано тим, що позовна заява третіх осіб із самостійними вимогами, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 прийнята з порушенням ч. 2 ст. 180 ГПК України, оскільки по первісному позову (за позовом ТОВ «Укрінформсервіс») ухвалою господарського суду Київської області від 30.07.2019, залишеною без змін постановою Північного апеляційного суду та постановою Касаційного господарського суду, закрито провадження по справі, а отже позовна заява третіх осіб із самостійними вимогами не може спільно розглядатися з позовом в якому закрито провадження, а отже повинна слухатися окремо. Також заявник зазначив, що господарські суди не розглядають справи щодо права власності за позовом фізичних осіб які не є підприємцями.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку, що доводи, викладені в ньому, є помилковими, оскільки вони спростовуються викладеним у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.12.2019 у даній справі, та відмовив у його задоволенні.

2.2.4. Відтак, після того як судом було відмовлено у задоволенні трьох клопотань про зупинення провадження у справі, представником відповідача-1 було заявлено клопотання про закриття провадження у справі № 911/3132/17 у зв`язку з тим, що спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, які є взаємовиключними. До того ж, клопотання про зупинення провадження у справі були заявлені до клопотання про закриття провадження у справі.

При цьому, позовна заява третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору була прийнята судом до розгляду відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.12.2019 р. у даній справі.

2.2.5. Місцевий господарський суд зазначив, що в даному випадку мало місце систематичне неподання витребуваних судом доказів без повідомлення поважних причин їх неподання. Крім того, зазначене свідчить про вчинення дій, спрямованих на перешкоджання розгляду справи, та є зловживанням процесуальними правами представником відповідача-1.

2.2.6. Місцевий господарський суд також зазначив, що систематичне неподання витребуваних судом документів без повідомлення поважних причин їх неподання, а також чисельне подання до суду клопотань, у тому числі і з тих підстав, що вже були розглянуті судом, є зловживанням представником відповідача-1 - адвокатом Рівним Євгеном Олександровичем процесуальними правами, що спрямовані на свідоме, невиправдане затягування судового процесу.

2.2.7. Зважаючи на викладене, місцевий господарський суд, посилаючись на приписи частини 1 статті 43, пункту 1 частини 2, частини 4 статті 43, частини 8 статті 81, частини 1 статті 131, пункту 4 частини 1 статті 132, пунктів 2, 3 частини 1, частин 2, 3 статті 135 Господарського процесуального кодексу України, дійшов висновків про наявність правових підстав для застосування до представника відповідача-1 - адвоката Рівного Євгена Олександровича (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 6201/10 від 06.10.2017 р.), за зловживання процесуальними правами, заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 10 510 грн.

3. Зміст та обґрунтування апеляційної скарги.

3.1. В своїй апеляційній скарзі представник відповідача-1 Рівний Є.О. просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 31.08.2020 про застосування заходів процесуального примусу.

3.2. Скаржник, зокрема, зазначає, що:

3.2.1. Ухвалою господарського суду Київської області від 23.07.2020 докази повторно не витребовувались.

3.2.2. В ухвалах суду про витребування доказів не було конкретизовано, які саме документи витребуються, відтак відповідач-1 подав заяву про роз`яснення ухвали суду, в якій просив суд роз`яснити ухвалу від 02.06.2020 а саме - які саме документи витребує суд, натомість суд формально віднісся до розгляду вказаної заяви та відмовив у її розгляду.

3.2.3. Відповідно до ухвал суду від 02.06.2020, 18.06.2020, 09.07.2020 обов`язок надати докази покладено на відповідача-1 та відповідача-2, а не на представника відповідача-1, і саме відповідач-1 не виконав вимоги ухвал суду, до того ж у представника відповідача-1 витребувані докази ніколи не знаходились.

3.2.4. Твердження суду про систематичне неподання витребуваних судом документів без повідомлення причин їх неподання представником відповідача-1 спростовується матеріалами справи.

3.2.5. Представником відповідача-1 заявлялись клопотання про зупинення розгляду справи до набрання законної сили рішенням у справі 752/6166/17, натомість суд безпідставно відмовив в його задоволенні.

Представником відповідача-1 31.08.2020 було заявлено клопотання про зупинення провадження у справі №911/1568/20, тобто іншої справи, однак суд відмовив в його задоволенні через те, що провадження у ній закрито. Справа, згідно відомостей з ЄДРСР перебуває у провадженні Північного апеляційного господарського суду.

Також представником відповідача-1 заявлялось клопотання про зупинення провадження до набрання законної сили у справі №752/4361/15, тобто іншої справи, провадження по якій відкрито, проте суд відмовив в задоволенні клопотання з тих же підстав, що і попереднього.

3.2.6. Господарські суди не розглядають справи щодо права власності за позовом фізичних осіб, які не є підприємцями.

3.2.7. Суд не зазначив, якими саме висновками Верховного Суду спростовується клопотання про закриття провадження, а подача клопотань не в певній послідовності, на думку суду, є зловживанням процесуальними правами, що, згідно висновків скаржника, суперечить нормам чинного законодавства та спрямоване на обмеження прав представника.

3.2.8. Заходи процесуального примусу через систематичне неподання витребуваних судом документів не можуть застосовуватись до особи, в якої такі документи відсутні та через чисельне подання клопотань, оскільки таке право є невід`ємним правом учасника справи.

3.2.9. Зважаючи на викладене скаржник, посилаючись на приписи статей 2, 20, 42, частиною 7 статті 81, частини 2 статті 135, частини 2 статті 180, статей 231, 236, 277 Господарського процесуального кодексу України, дійшов висновків, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.

4. Зміст та обґрунтування відзиву на апеляційну скаргу.

4.1. У відзиві на апеляційну скаргу позивачі та треті особи просять залишити апеляційну скаргу без задоволення а оскаржену ухвалу без змін.

4.2. У відзиві, зокрема, зазначено, що:

4.2.1. Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

4.2.2. Невиконанням зі сторони відповідача-1 в особі його представника вимог численних ухвал про витребування доказів без будь-якого повідомлення суду про причини неможливості виконати вимоги таких ухвал, під час підготовчого провадження інтереси відповідача-1 у підготовчих засіданнях представляв адвокат Рівний Є.О.

4.2.3. Зміст клопотання про роз`яснення ухвали суду від 02.06.2020 свідчить, що представником відповідача-1 адвокатом Рівним Є.О. вживалися свідомі та зухвалі дії, спрямовані на перешкоджання та затягування розгляду справи.

4.2.4. В даному випадку мало місце систематичне неподання витребуваних судом доказів без повідомлення поважності причин їх неподання.

4.2.5. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи так і з його представника.

4.2.6. Представнику відповідача-1 у підготовчому засіданні 31.08.2020 було достеменно відомо, що у справі №911/1568/20 станом на 31.08.2020 вже ухвалене судове рішення господарським судом апеляційної інстанції, якою ухвалу господарського суду першої інстанції про закриття провадження у справі залишено без змін.

4.2.7. Представником відповідача-1 було заявлено клопотання про зупинення провадження до розгляду справи №752/4361/15, предметом розгляду якої був той же самий договір, що й у справі №911/1568/20, а після відмови в його задоволенні подано чергове клопотання про закриття провадження у справі №911/3132/17 у зв`язку з тим, що спір не підлягає вирішенню у порядку господарського судочинства, при тому, що справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником, відносяться до виключної компетенції господарських судів.

4.2.8. Зважаючи на викладене, позивачі та треті особи, посилаючись на приписи частини 1, пунктом 1 частин 2, 4 статті 43, частини 7 статті 81, частини 1 статті 131, пункту 4 частини 1 статті 132, пункту 3 частини 1, частин 2, 3 статті 135, Господарського процесуального кодексу України, дійшли висновків що викладені обставини свідчать, що представником відповідача-1 вчинялись дії, спрямовані на перешкоджання та затягування судового розгляду, відтак судом цілком законно та обґрунтовано було застосовано заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

5. Висновки апеляційного господарського суду за результатами апеляційного провадження.

5.1. Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у частині 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України.

5.2. Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. Отже, позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання договору недійсним повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними.

5.3. Зі змісту статті 215 ЦК України, з урахуванням пункту 2 частини 2 статті 16 цього кодексу з метою захисту цивільних прав особа, що вважає порушеним своє особисте немайнове або майнове право та інтерес, має право звернутися до суду за захистом цих права та інтересу шляхом заявлення вимоги про визнання правочину недійсним.

Крім того, згідно з пунктом 2.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.2013 №11 "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними", вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків.

5.4. Як вбачається з матеріалів справи:

5.4.1. Позов пред`явлений про визнання недійсними результатів аукціону, який відбувся 21.10.2014 о 12:00 на торгах Правобережної товарної біржі з продажу майна Закритого акціонерного товариства "Київгума", а саме: Лотів № 1-10, що були виставлені на продаж шляхом аукціону арбітражним керуючим - ліквідатором Закритого акціонерного товариства "Київгума" Кудляком Євгеном Васильовичем; визнання недійсним договору купівлі-продажу № 6 від 22.10.2014 р., укладеного за результатами аукціону між Закритим акціонерним товариством "Київгума" в особі арбітражного керуючого Кудляка Є.В. та Товариством з обмеженою відповідальністю "Консультаційна фірма "Welcome" як комісіонером Товариства з обмеженою відповідальністю "Технічне промислове постачання" та визнання недійсним договору купівлі-продажу № 7 від 22.10.2014, укладеного за результатами аукціону між Закритим акціонерним товариством "Київгума" в особі арбітражного керуючого Кудляка Є.В. та Товариством з обмеженою відповідальністю "Консультаційна фірма Welcome" як комісіонером Товариства з обмеженою відповідальністю "Технічне промислове постачання".

5.4.2. Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.06.2020 у відповідача-1 були витребувані наступні документи: оригінали документів, що підтверджують результати проведення ліквідатором ЗАТ "Київгума" Кудляком Є.В. інвентаризації та оцінки майна ЗАТ "Київгума"; оригінали документів, що підтверджують сформування ліквідатором ЗАТ "Київгума" Кудляком Є.В. ліквідаційної маси ЗАТ "Київгума"; копії документів, які подавалися ЗАТ "Київгума" до Правобережної товарної біржі для організації та проведення торгів (аукціону), що відбувся 21.10.2014 за лотами № 1-10; оригінал договору про проведення аукціону з організатором аукціону - Правобережною товарною біржею; примірник протоколу про проведення аукціону, що був проведений організатором торгів Правобережною товарною біржею і відбувся 21.10.2014.

5.4.3. Відтак, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду визнає цілком обґрунтованими дії господарського суду першої інстанції по встановленню наявності фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання оспорюваних правочинів (господарських договорів) недійсними, та вважає цілком зрозумілими для сприйняття вимоги стосовно переліку та обсягу витребуваних документів.

5.5. Як вбачається з ухвали господарського суду першої інстанції від 29.07.2020, подана відповідачем-1 заява про роз`яснення ухвали суду не відповідає вимогам статті 170 Господарського процесуального кодексу України. Так, місцевий господарський суд зазначив, що

5.5.1. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

5.5.2. Закритим акціонерним товариством «Київгума» не дотримано вказаних вимог. Заявником у заяві не вказано ідентифікаційного коду юридичної особи ЗАТ «Київгума» в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

5.5.3. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо). (абзац 2 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України).

5.5.4. Оскільки заявник є юридичною особою, зареєстрованою за законодавством України, то вимоги частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України стосовно зазначення коду розповсюджуються на нього. Проте, як встановлено судом, заява відповідача-1 не містить ідентифікаційного коду ЗАТ «Київгума».

5.5.5. Відповідно до частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Оскільки заявником при зверненні до господарського суду Київської області із заявою про роз`яснення ухвали не дотримано вимог частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України, то вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

5.5.6. Зважаючи на викладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду зазначає, що зазначена ухвала від 29.07.2020 цілком відповідає приписам процесуального закону.

5.6. Відповідно до ст.18 Господарського процесуального кодексу України: судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України; невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

5.7. Згідно з частинами 6, 7, 8 статті 81 Господарського процесуального кодексу України будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду; особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали; у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

5.8. Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами при розгляді судової справи не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданням господарського судочинства, зокрема неупередженому та своєчасному вирішенню судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності.

5.9. Нормами Господарського процесуального кодексу України визначено перелік дій з боку учасника судового процесу, які суд вправі розцінювати протиправними, та такими, що порушують закон. Серед таких дій, зокрема, є вчинення дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

5.10. Категорія зловживання правами, відома міжнародному законодавству і практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у ст.17 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» від 04.11.1950р. № ETS N 005 «Заборона зловживання правами» передбачено, що «Жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.».

Стаття 6 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

З огляду на міжнародну практику становлення та визначення меж зловживання процесуальними правами, варто зазначити правові позиції Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Salontaji-Drobnjak.» ЄСПЛ визначив: «Правова система має бути спроможною захистити себе від сутяжників, і саме національні органи мають запровадити ефективний судовий механізм захисту щодо позовів таких осіб, без обов`язкового використання заходів, що впливають на обсяг їх дієздатності».

Позов, який подається до суду для розгляду, вважається справжнім та серйозним, якщо лише немає явних показників протилежного, що можуть стати підставою для висновку, що позов є безпідставним (frivolous) або сутяжницьким (vexatious) або йому з інших підстав бракує обґрунтованості, - такого висновку дійшов ЄСПЛ у справі «Kupiec.»

Не суперечить праву доступу до суду накладення судових штрафів з метою попередження безпідставних позовів (рішення ЄСПЛ у справі «Tanbay.»)

Встановлення можливості накладення судових штрафів для того, щоб попередити безпідставні звернення до суду та забезпечити належне відправлення правосуддя саме по собі не суперечить праву на доступ до суду. Більш того, базуючись на обставинах справи, відсутні будь-які докази того, що сума штрафу становила для заявниці суттєвий економічний тягар.

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду зазначає, що Європейський суд з прав людини оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями ЄКПЛ або Протоколів до неї, явно необґрунтована (manifestly ill-founded) або є зловживанням правом на подання заяви (abuse of the right of individual application).

5.11. Статтею 131 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що роль національних судів - організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010), і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення названого Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

5.12. Північний апеляційний господарський суд зазначає, що у випадку зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

5.13. Враховуючи, що представником відповідача-1 адвокатом Рівним Є.О. вимогу господарського суду першої інстанції не виконано, що про поважність причин неподання витребуваних судом документів суд не повідомлено, як не повідомлено і про неможливість подати витребувані докази, Північний апеляційний господарський суд визнав цілком законним і обґрунтованим застосування до вказаної особи заходів процесуального впливу у вигляді штрафу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України", "Рябих проти Росії", "Нєлюбін проти Росії"), повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Таким чином, посилання та доводи скаржника не знайшли свого підтвердження, в якості підстав скасування судового рішення під час апеляційного провадження.

Відповідно до статті 275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що це рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне судове рішення з одних лише формальних міркувань.

Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення суду першої інстанції є таким, що вимогам закону відповідає.

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли свого підтвердження під час перегляду ухвали судом апеляційної інстанції, скаржник не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86 Господарського процесуального кодексу України. А тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 282 Господарського процесуального кодексу України та нормами Кодексу України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Рівного Євгена Олександровича залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Київської області від 31.08.2020 у справі №911/3132/17 залишити без змін.

Матеріали справи №911/3132/17 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, встановлені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України та нормами Кодексу України з процедур банкрутства.

Головуючий суддя Б.М. Грек

Судді О.С. Копитова

Б.В. Отрюх

Повний текст складено 24.11.20