УХВАЛА

м. Київ

18.11.2020Справа № 910/8641/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» про відвід судді Господарського суду міста Києва Карабань Я.А. від розгляду справи № 910/8641/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд ТМ», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Інститут геологічних наук Національної академії наук України, про стягнення 793 435, 20 грн,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Господарського суду міста Києва Карабань Я.А. перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд ТМ» про стягнення 793 435, 20 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23 червня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

В подальшому, ухвалою Господарського суду міста Києва від 03 липня 2020 року вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, внаслідок чого призначено підготовче засідання на 29.07.2020.

15 вересня 2020 року позивачем подано клопотання про виклик свідків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року призначено чергове підготовче засідання на 11 листопада 2020 року о 12:00, на якому протокольною ухвалою судом відмовлено в задоволенні клопотання позивача про виклик свідків.

17 листопада 2020 року до суду надійшла заява ТОВ «Будконтракт ТМ» про відвід судді Карабань Я.А. від розгляду справи № 910/8641/20.

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається на те, що суддею Карабань Я.А. було відмовлено у задоволенні клопотання про виклик та допит свідків. Наведене, на переконання заявника, викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, оскільки заявник вважає, що в контексті обставин справи, пояснення працівників, які були задіяні у будівельних роботах можуть бути одним з доказів проведення робіт за договором будівельного підряду № 28/11 від 28.11.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17 листопада 2020 року вказаний відвід визнано необґрунтованим, внаслідок чого заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» про відвід судді Карабань Я.А. від розгляду справи № 910/8641/20 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

18 листопада 2020 року відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 910/8641/20 передано на розгляд судді Комаровій О.С. для вирішення питання про відвід.

Згідно з ч. 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Відповідно до частин другої 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

За приписами частини 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статті 35 ГПК України.

Так, частинами першою та другою цієї статті встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Заявник вважає обставиною, яка викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Карабань Я.А. відмову у задоволенні клопотання позивача про виклик свідків.

Водночас, імперативними приписами ч. 4 ст. 35 ГПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод суд, який розглядає справу, має бути «безстороннім» і «незалежним».

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

В контексті викладеного, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень в інших справах, у тому числі подібних.

При цьому суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у Рішенні від 09.11.2006 в справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02), згідно з якою стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При вирішенні справи «Biluha v. Ukraine» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суду в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Як вже зазначалось вище, незгода з будь-яким процесуальним рішенням суду не може бути підставою для відводу судді.

Відтак, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» про відвід Господарського суду міста Києва Карабань Я.А. від розгляду справи № 910/8641/20, суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи та їх обґрунтування не можуть бути підставою для відводу судді від розгляду справи в розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

За приписами частини 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Будконтракт ТМ» про відвід Господарського суду міста Києва Карабань Я.А. від розгляду справи № 910/8641/20 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Комарова