УХВАЛА

м. Київ

18.11.2020Справа № 910/17656/20

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кристал Парк Перемоги 42"

про визнання недійсним та скасування рішення, визнання недійсним статуту та скасування запису про реєстрацію

ВСТАНОВИВ:

11.11.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кристал Парк Перемоги 42" про

- визнання незаконним та скасування рішення установчих зборів щодо створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кристал Парк Перемоги 42", оформлених протоколом № 1 від 11.12.2019;

- визнання недійсним статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кристал Парк Перемоги 42";

- скасування запису про реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кристал Парк Перемоги 42" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 0091009 від 16.04.2020.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 5, 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач в позовній заяві посилається на довіреність № 16 від 22.11.2019 та бюлетень № 1-0-1; зазначає, що на момент проведення установчих зборів ПАТ "Діамантбанк" був власником квартир площею 2158 кв. м, що складає 7,02 % голосів; також зазначає, що згідно протоколу № 1 від 11.12.2019 за рішення щодо обрання лічильної комісії проголосувало 51,68%.

Проте позивач не зазначає якими саме доказами це підтверджується та не наведено відповідні докази у переліку документів, що додаються до позовної заяви. Також позивачем не вказано, що відповідні докази не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Згідно зі ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд з власної ініціативи не може збирати докази, що стосуються предмета спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач в якості належних доказів надіслання відповідачеві та третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв`язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

Позивачем до позовної заяви додано накладні Укрпошти за № 332, 324, 340 від 11.11.2020 без описів вкладення у цінний лист, які не підтверджують зміст відправлення.

Таким чином, позивачем не надано належних доказів надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу та третім особам у відповідності із ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі - 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2020 встановлено у розмірі 2.102,00 грн.

З огляду на викладене, ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 2.102,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Фактично позивачем пред`явлено три вимоги немайнового характеру, які мають бути оплачені судовим збором в загальному розмірі 6.306,00 грн. (2.102,00 грн. х 3 вимоги).

Проте, позивачем в якості доказів судового збору подано квитанцію № 0.0..1 від 10.11.2020 про сплату судового збору лише в розмірі 2.102,00 грн.

Таким чином, позивачем судовий збір не доплачено в розмірі 4.204,00 грн.

Також, в порушення приписів ст. 50 Господарського процесуального кодексу України позовна заява не містить клопотання з обґрунтуванням підстав для залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - державного підприємства «Сетам».

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- доказів, які підтверджують викладені в позовній заяві обставини, з надання доказів їх надіслання відповідачу та третім особам;

- доказів надіслання відповідачу та третім особам копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- доказів сплати судового збору в сумі 4.204,00 грн;

- письмового клопотання з обґрунтуванням підстав для залучення в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяни Миколаївни.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 18.11.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова