ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"25" листопада 2020 р.Справа № 1737з-20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Кухар Н.М.

без виклику представників сторін,

розглянувши заяву ОСОБА_1 (вх. № 1737 від 24.11.2020) про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви

ОСОБА_1 , с. Снігурівка Миколаївської області,
до 1) ОСОБА_2 , м.Харків, , 2) Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м.Харків,
про усунення перешкод та визнання дій зловживанням процесуальними правами,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , с. Снігурівка Миколаївської області, 24.11.2020 звернувся до Господарського суду Харківської області із заявою (вх. № 1737) про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом: заборони будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь-яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь-яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема, про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей відносно Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (), зазначених у статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Обґрунтовуючи свою заяву, ОСОБА_1 зазначає, що він є акціонером Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" та власником простих іменних акцій у кількості вісім штук, номінальною вартістю 0,02 грн за одну штуку, які отримав від ОСОБА_3 на підставі Договору дарування цінних паперів від 20.11.2020, що також підтверджується відповідною випискою про операції з цінними паперами з депозитарного рахунку від 20.11.2020.

Як стало відомо заявнику в ході отримання інформації про діяльність акціонерного товариства, 10.09.2020, на засіданні Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", під час розгляду питань порядку денного, було прийнято рішення про припинення виконання ОСОБА_4 обов`язків генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут", припинено його повноваження у складі дирекції ПрАТ "Харківенергозбут" як члена дирекції та розірвано укладений з ним контракт від 19.11.2018. Окрім того, під час цього ж засідання було прийнято рішення про обрання ОСОБА_5 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут" та затверджено умови контракту, що укладатиметься з ним (Протокол засідання наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" № 6/2020 від 10.09.2020).

Як вбачається із вищевказаного Протоколу, на засіданні Наглядової ради були присутні 2 (два) із 3 (трьох) членів, тобто, під час проведення засідання наглядової ради 10.09.2020, розгляд питань порядку денного та прийняття на цьому засіданні рішень є правомочним.

Отже, заявник наголошує, що рішення про обрання ОСОБА_5 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут" було прийнято 10.09.2020 Наглядовою радою ПрАТ "Харківенергозбут" у відповідності до положень Статуту та норм чинного законодавства.

Водночас заявник зазначає, що іншим акціонером ПрАТ "Харківенергозбут" - ОСОБА_2 , який володіє 3000 (трьома тисячами) простих іменних акцій, номінальною вартістю 60.00 грн, що становить 0,001169% від статутного капіталу товариства, і є міноритарним акціонером, вичиняються умисні дії, спрямовані на блокування роботи ПрАТ "Харківенергозбут", створення невизначеності серед органів управління, порушення балансу між ними, ініціювання окремих судових процесів, шляхом зловживання своїми процесуальними правами, вжиттям безпідставних заходів забезпечення позову, з метою блокування вже прийнятих законних рішень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут".

Так, на даний час, в провадженні Східного апеляційного господарського суду знаходиться справа № 922/2239/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Харківської області від 09.09.2020, за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про визнання протиправною бездіяльності Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", що виражається у нездійсненні приведення складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" у відповідність із Статутом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" та статтею 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в частині включення до складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" належної кількості незалежних директорів. В рамках даної справи, з метою унеможливлення реалізації подальших законних рішень Наглядової ради про зміну генерального Директора ПрАТ "Харківенергозбут", ОСОБА_2 було подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову з проханням заборонити ПрАТ "Харківенергозбут", в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, а також інших уповноважених осіб вчинювати будь-які дії, спрямовані на прийняття або виконання вже прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень Генерального директора, а також заборонено будь-яким державним реєстраторам, нотаріусам іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (код ЄДРПРОУ 42206328), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Очевидна безпідставність вказаного позову, на думку заявника, також підтверджується зловживання ОСОБА_2 своїми процесуальними правами шляхом вчинення дій з метою маніпуляцій автоматизованим розподілом справ між суддями, про що свідчить наявність у провадженні Господарського суду Харківської області трьох справ із позовом до одного і того ж відповідача - "Харківенергозбут" з тих самих підстав та аналогічним предметом, позовні заяви по яким було повернуто (справи № 922/2205/20, № 922/2210/20, № 922/2264/20).

Отже, заявник вважає, що вищенаведені дії акціонера ОСОБА_2 : подання очевидно безпідставних позовів із маніпулюванням автоматизованим розподілом справ між суддями, вжиття безпідставних заходів забезпечення позову з метою блокування звільнення старого і призначення нового Генеральною директора, є частиною більш широкої стратегії протиправних дій, спрямованих на перешкоджання Наглядовій раді ПрАТ "Харківенергозбут" у здійсненні її статутних повноважень, що є безпосереднім порушенням моїх прав як акціонера.

На підставі викладеного, заявник планує подати позов до Господарського суду Харківської області про усунення перешкод у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут", шляхом визнання правомочним засідання Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10.09.2020 (Протокол засідання наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" № 6/2020 від 10.09.2020) та визнання дій ОСОБА_2 протиправними.

Предметом позову, який заявник має намір подати в строки, встановлені ч. 3 ст.138 ГПК України, є наступні вимоги:

1. Усунути перешкоди у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" шляхом визнання правомочним засідання Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10.09.2020, яке було оформлено протоколом засідання наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10.09.2020.

2. Усунути перешкоди у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" шляхом визнання законним рішення Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10.09.2020, яке було оформлено протоколом засідання наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10.09.2020 про припинення виконання ОСОБА_4 обов`язків генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут", припинення його повноважень у складі дирекції ПрАТ "Харківенергозбут" як члена дирекції та обрання ОСОБА_5 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут".

3. Визнати дії ОСОБА_2 , спрямовані на подання декількох позовів до ПрАТ "Харківенергозбут" з тим самим предметом та з тих самих підстав та декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, такими що є зловживанням процесуальними правами.

Отже, заявник вважає, що за таких обставин виникає необхідність у забезпеченні існування того складу органів управління ПрАТ "Харківенергозбут", який існує на сьогоднішній час, шляхом вжиття запропонованих заходів забезпечення позову до подання позовної заяви, оскільки невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача та може призвести до подальших порушень статутних повноважень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут".

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Заходи до забезпечення позову можуть вживатися лише за умов, визначених статтею 136 Господарського процесуального кодексу, а саме:

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду;

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Суд може застосовувати кілька заходів забезпечення позову (ч. 3 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 5 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, регулюються цим законом.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону, державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки. її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців га їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", систему органів у сфері державної реєстрації становлять: 1) Міністерство юстиції України; 2) інші суб`єкти державної реєстрації.

Згідно п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону, суб`єктами державної реєстрації є:

1) Міністерство юстиції України; 2) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері релігії. Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; 3) територіальні органи Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі; 4) виконавчі органи сільських, селищних та міських рад. Київська та Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, нотаріуси - у разі державної реєстрації юридичних осіб (крім випадків, передбачених абзацами другим - четвертим цього пункту) та фізичних осіб - підприємців. 5) виконавчі органи сільських, селищних та міських рад (крім міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення).

Згідно з положеннями п. 5 ч. 1 ст. 1 даного Закону, Державний реєстратор юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - державний реєстратор) - особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації, нотаріус.

Положеннями ч. 3 ст. 5 Закону передбачено, що до повноважень інших суб`єктів державної реєстрації належить забезпечення: прийому документів, поданих для державної реєстрації; державної реєстрації та проведення інших реєстраційних дій; ведення Єдиного державного реєстру та надання відомостей з нього; формування та зберігання реєстраційних справ та здійснення інших повноважень, передбачених цим Законом та іншими нормативно- правовими актами.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі або заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачена така підстава для відмови у державній реєстрації, як "у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії".

Отже, заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Оскільки позивач буде звертатись до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, а також в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.11.2018 у справі № 915/508/18.

За змістом процесуального законодавства, захисту в господарському суді підлягає порушене суб`єктивне право та охоронюваний законом інтерес.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004, поняття "охоронюваний законом інтерес" слід розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних та колективних потреб, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який одночасно становить спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Предметом позову у даній справі є усунення перешкод у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради товариства шляхом визнання правомочним її засідання, визнання законним прийнятого рішення та визнання дій відповідача зловживанням процесуальними правами.

На переконання позивача, який є акціонером ПрАТ "Харківенергозбут", умисні дії іншого акціонера ПрАТ "Харківенергозбут" ОСОБА_2 , спрямовані на блокування роботи товариства, перешкоджають заявнику стабільно отримувати дивіденди, а також безперешкодно реалізовувати своє право на участь в управлінні товариством через загальні збори, в тому числі через обрання членів Наглядової ради, яка, в свою чергу, формує виконавчий орган товариства.

Ці факти позивач підтверджує , зокрема, наявністю у провадженні Господарського суду Харківської області трьох справ із позовом до одного і того ж відповідача - "Харківенергозбут" з тих самих підстав та аналогічним предметом, позовні заяви по яким було повернуто (справи № 922/2205/20, № 922/2210/20, № 922/2264/20) та тим, що в провадженні Східного апеляційного господарського суду знаходиться справа № 922/2239/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Харківської області від 09.09.2020.

Отже, для забезпечення ефективного захисту порушених прав позивача ,з метою безперешкодного функціонування органів управління товариства, відкритості та прозорості процедур при призначенні членів Дирекції товариства, Генерального директора, усунення невизначеності складу керівництва під час розгляду справ у суді , виникає необхідність у забезпеченні існування того складу органів управління ПрАТ "Харківенергозбут", який існує на сьогоднішній час.

Суд погоджується з думкою позивача, що у разі зміни існуючого складу органів управління ПрАТ "Харківенергозбут", задоволення його позовних вимог не призведе до поновлення його порушених прав на участь в управлінні товариством та усунення перешкод у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради, оскільки, для того щоб повернути стан речей, який існував на момент прийняття правомірного рішення Наглядовою радою під час проведення правомочного засідання 10.09.2020, він повинен буде звертатись до суду в межах інших судових проваджень із позовами про скасування відповідних записів до відомостей про ПрАТ "Харківенергозбут", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб.

Відповідно до положень ст.ст. 7, 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується (ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України).

Судом встановлено, що позовні вимоги які будуть заявлені у справі направлені на захист порушених корпоративних прав позивача як акціонера товариства.

При цьому , суд не розглядає і не вирішує питань щодо обґрунтованості заявлених позовних вимог, яке буде предметом дослідження судом стадії розгляду справи по суті.

Виконання будь-якого судового рішення є невід`ємною стадією процесу правосуддя, а отже, має відповідати вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Як наголосив Європейський суд у справі "Горнсбі проти Греції", виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Водночас судовий захист, як і діяльність суду, не може вважатися дієвим, якщо судові рішення не виконуються або виконуються неналежним чином і без контролю суду за їх виконанням.

Таким чином, саме господарський суд, будучи органом правосуддя, повинен врахувати потенційні ризики можливості невиконання рішення суду та гарантувати ефективний захист прав позивача в разі задоволення позову.

Внесення будь-яких записів (змін) до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь-яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь-яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема, про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та реєстрація будь-яких змін інших відомостей до вирішення справи по суті унеможливіть у подальшому виконання рішення суду в межах одного провадження.

Водночас, суд зазначає, що заходи забезпечення позову, запропоновані позивачем, тимчасово унеможливлюють лише внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ПрАТ "Харківенергозбут", і на час розгляду справи не мають своїм наслідком будь-якого перешкоджання господарській діяльності товариства, та спрямовані на запобігання ймовірним порушенням корпоративних прав позивача, забезпечуючи збалансованість інтересів сторін.

Отже, з урахуванням принципів розумності та справедливості, суд вважає цілком правомірними заходи забезпечення позову, запропоновані ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене , суд дійшов висновку про те, що вжиття заходів забезпечення позову є такими , що відповідає вимогам розумності , адекватності, збалансованості інтересів сторін та вимогам щодо наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. З наявних матеріалів справи вбачається, що такі заходи забезпечення позову спроможні забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Щодо зустрічного забезпечення, заявник пропонує внести на депозитний рахунок суду 1051 грн.

За своєю суттю, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Цей інститут має на меті забезпечити баланс інтересів сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Отже, існує обов`язкова необхідність доказування відповідними доказами можливості виникнення у відповідача збитків, у якому грошовому еквіваленті такі збитки можуть виникнути у відповідача, чим зумовлена така можливість виникнення у відповідача відповідних збитків, тощо.

З аналізу положень статті 141 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що метою застосування заходів зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити про відсутність належних та допустимих доказів реальної можливості завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, а також доказів, які підтверджують необхідність та можливість застосування заходів зустрічного забезпечення.

Отже суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для застосування зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 74, 76, 136-140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 (вх. № 1737 від 24.11.2020) про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнити повністю.

Вжити заходи забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом:

- Заборони будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, нотаріусам. Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь-яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь-яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей відносно Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (), зазначених у статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Ухвала набирає чинності з моменту її винесення, тобто з 25.11.2020, підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень, та є виконавчим документом відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Строк пред`явлення ухвали про вжиття заходів до забезпечення позову до виконання становить три роки, тобто - до 26.11.2023.

Стягувачем за даною ухвалою є фізична особа ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Баштанським РВ УМВС України в Миколаївській області 24.11.1998; відомості про дату народження відсутні).

Боржниками за даною ухвалою є:

- ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ; відомості про дату народження відсутні);

- Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (61037, м.Харків, вул.Плеханівська, буд. 126; ).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду безпосередньо або через Господарський суд Харківської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.11.2020.

Суддя Н.М. Кухар