ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 року

м. Київ

Справа № 910/30921/15

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Погребняка В.Я. (головуючий), Огородніка К.М., Пєскова В.Г.,

за участю секретаря судового засідання Сотник А.С.,

учасники справи:

боржник - Товариство з обмеженою відповідальністю «АТЛ»,

арбітражний керуючий (ліквідатор) Глеваський Віталій Васильович - особисто,

кредитор - Головне управління Державної податкової служби у м. Києві,

представник кредитора - не з`явився,

кредитор - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФОРІНТ» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В., та Акціонерного товариства «ВТБ Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «ВТБ Банк» Стрюкової І.О., на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 02.09.2020),

представники кредитора - Ковалевський Р.В. (довіреність №07/2020/75 від 08.07.2020), Філатова Н.А. (Ордер ЛГ №000771 від 04.05.2020),

за участі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвест-Енерджі»,

представник учасника - Пашковський Д.В., адвокат (Ордер АА №1046945 від 15.09.2020) ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги

1. Головного управління Державної податкової служби у м. Києві

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФОРІНТ» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В., та Акціонерного товариства «ВТБ Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «ВТБ Банк» Стрюкової І.О., на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 02.09.2020)

на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020,

у складі судді Чеберяк П.П.,

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020,

у складі колегії суддів: Отрюха Б.В. (головуючий), Верховця А.А., Грека Б.М.,

у справі за заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю «АТЛ»

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст вимог

1. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.12.2015 порушено провадження у справі № 910/30921/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «АТЛ» (далі - ТОВ «АТЛ», боржник).

2. Постановою Господарського суду м. Києва від 28.12.2015 у справі № 910/30921/15 визнано боржника ТОВ «АТЛ» банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру.

3. Повідомлення про визнання ТОВ «АТЛ» банкрутом оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України 29.12.2015 за № 26864.

4. 17.09.2019 відбувся другий повторний аукціон з продажу майна боржника у вигляді ЦМК, про що було складено протокол про визначення переможця. Майно банкрута було реалізовано за ціною 9 614 710, 67 грн.

5. Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві), Акціонерне товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. (далі - АТ «Дельта Банк») та Акціонерне товариство «ВТБ Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «ВТБ Банк» Стрюкової І.О. (далі - АТ «ВТБ Банк») звернулися до Господарського суду м. Києва з заявами до ТОВ «АТЛ» та Товарної біржі «Київська Універсальна» (далі - ТБ «Київська Універсальна») про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, що був проведений 17.09.2019.

6. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.12.2019 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвест-Енерджі» (далі - ТОВ «Інвест-Енерджі») до участі у справі за заявами ГУ ДПС у м. Києві, АТ «ВТБ Банк», АТ «Дельта Банк» до ТОВ «АТЛ» та ТБ «Київська Універсальна» про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута в межах справи № 910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів.

7. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.09.2020 у справі № 910/30921/15 здійснено заміну кредитора ПАТ «Дельта Банк» його правонаступником Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФОРІНТ» (далі - ТОВ «ФК «ФОРІНТ») та здійснено заміну кредитора АТ «ВТБ Банк» його правонаступником ТОВ «ФК «ФОРІНТ».

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

8. Ухвалою Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 у справі № 910/30921/15 в задоволенні заяв АТ «Дельта Банк», ГУ ДПС у м. Києві та АТ «ВТБ Банк» до ТОВ «АТЛ» та ТБ «Київська Універсальна» про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута відмовлено та скасовано заходи до забезпечення вимог кредиторів, вжиті ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.01.2020 у справі № 910/30921/15.

9. Суд, встановивши та дослідивши обставини щодо підготовки та проведення аукціону з продажу майна банкрута, та надавши їм правову оцінку, дійшов висновку, що другий повторний аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» відбувся з дотриманням положень Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

10. Під час розгляду вказаних заяв, суд встановив:

10.1. з метою визначення організатора аукціону з продажу майна банкрута, 28.01.2019 ліквідатором розміщено оголошення в газеті «Є» про проведення конкурсу з визначення організатора аукціону з продажу майна ТОВ «АТЛ»;

10.2. за результатами проведеного конкурсу переможцем визначено Товарну біржу «Київська універсальна», з якою 27.02.2019 було укладено Договір про проведення аукціону;

10.3. з метою отримання згоди на продаж майна банкрута, яке перебуває в заставі/іпотеці ліквідатором надіслано запити, у відповідь отримано заяви-згоди, зокрема, від Акціонерного товариства «Хандлопекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Український торгівельний дім «Белшина», Акціонерного товариства «Дельта Банк», Акціонерного товариства «ВТБ Банк»;

10.4. організатором аукціону на офіційних сайтах Вищого господарського суду України та Міністерства юстиції України були здійснені публікації оголошень про проведення аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу, повторного аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу та другого повторного аукціону з продажу майна банкрута у вигляді цілісного майнового комплексу, у зв`язку з визнанням попередніх аукціонів такими, що не відбулись у зв`язку з відсутністю заявок на участь в аукціоні;

10.5. другий повторний аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» у вигляді цілісного майнового комплексу було проведено 17.09.2019 про що складено протокол про визначення переможця. Майно банкрута було реалізовано за ціною 9 614 710, 67 грн.;

10.6. 08.10.2019 з переможцем аукціону було укладено Договір купівлі-продажу майна, проведено повний розрахунок та 11.10.2019 складено Акт прийому-передачі майна переможцю аукціону.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

11. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 апеляційні скарги АТ «Дельта Банк», ГУ ДПС у м. Києві та АТ «ВТБ Банк» залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 у справі № 910/30921/15 залишено без змін.

12. Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, що другий повторний аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» відбувся з дотриманням положень Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», ліквідатором правомірно та за наявності достатніх правових підстав прийнято рішення про обрання способу реалізації майна банкрута у складі повторного та другого повторного аукціонів ЦМК, ліквідатором було дотримано усіх етапів процедури проведення аукціону.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

13. Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020, ПАТ «Дельта Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» Кадирова В.В. звернулося з касаційною скаргою про скасування оскаржених судових рішень, з вимогою прийняти нове рішення, яким визнати недійсними результати аукціону, проведеного 17.09.2019 з реалізації майна банкрута у справі № 910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ».

14. Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020, АТ «ВТБ Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «ВТБ Банк» Стрюкової І.О. звернулося з касаційною скаргою про скасування оскаржених судових рішень, з вимогою прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву АТ «ВТБ Банк» про визнання недійсними результатів аукціону, проведеного 17.09.2019 з реалізації майна банкрута у справі № 910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ».

15. Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020, Головне управління ДПС у м. Києві звернулося з касаційною скаргою про скасування оскаржених судових рішень, з вимогою прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву Головного управління ДПС у м. Києві про визнання недійсними результатів аукціону, проведеного 17.09.2019 з реалізації майна банкрута у справі № 910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ».

КАСАЦІЙНЕ ПРОВАДЖЕННЯ

16. АТ «ВТБ Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «ВТБ Банк» Стрюкової І.О. 30.06.2020 звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі № 910/30921/15.

17. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/30921/15 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.07.2020.

18. ПАТ «Дельта Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» Кадирова В.В. 24.06.2020, через Північний апеляційний господарський суд, звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі № 910/30921/15.

19. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/30921/15 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.07.2020.

20. Ухвалою Верховного Суду від 21.07.2020 відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020, об`єднано касаційні скарги в одне касаційне провадження, датою проведення судового засідання визначено 15.09.2020.

21. Головне управління ДПС у м. Києві 22.06.2020, звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі № 910/30921/15.

22. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/30921/15 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25.06.2020.

23. 28.08.2020 до Верховного Суду від ТОВ «ФК «ФОРІНТ» надійшли заяви (вих.№ 2/2020/08/3084 від 27.08.2020, № 2/2020/08/3085 від 27.08.2020) про здійснення процесуального правонаступництва та заміну кредитора його правонаступником, а саме заміну АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» на ТОВ «ФК «ФОРІНТ».

24. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В. автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/30921/15 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Огороднік К.М., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2020.

25. Ухвалою Верховного Суду від 09.09.2020 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020, об`єднано касаційні скарги в одне касаційне провадження, датою проведення судового засідання визначено 15.09.2020.

26. 09.09.2020 до Суду від ліквідатора (арбітражного керуючого) ТОВ «АТЛ» Глеваського В.В. надійшли: Відзив на касаційну скаргу АТ «ВТБ Банк» з запереченнями проти вимог та доводів скаржника; Заперечення на заяви ТОВ «ФК «ФОРІНТ» про здійснення процесуального правонаступництва та заміну кредиторів їх правонаступником; Відзив на касаційну скаргу АТ «Дельта Банк» з запереченнями проти вимог та доводів скаржника.

27. У зв`язку з відпусткою судді Жукова С.В. автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/30921/15 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Огороднік К.М., суддя - Пєсков В.Г., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2020.

28. 14.09.2020 від ліквідатора (арбітражного керуючого) ТОВ «АТЛ» Глеваського В.В. до Верховного Суду надійшов Відзив на касаційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві з запереченнями проти вимог та доводів скаржника.

29. 15.09.2020 до Суду від ТОВ «ФК «ФОРІНТ» надійшло (електронною поштою) Клопотання про долучення до матеріалів справи доказів здійснення процесуального правонаступництва в рамках справи №910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ». У Клопотання заявник вказує на те, що ухвалою Господарського суду м. Києва задоволено заяву ТОВ «ФК «ФОРІНТ» та здійснено процесуальне правонаступництво (замінено кредиторів АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» правонаступником ТОВ «ФК «ФОРІНТ»), відтак повторний розгляд судом касаційної інстанції заяв ТОВ «ФК «ФОРІНТ» про здійснення процесуального правонаступництва є недоречним.

30. Ухвалою Верховного Суду від 15.09.2020 відкладено розгляд справи № 910/30921/15 за касаційними скаргами Головного управління ДПС у м. Києві та ТОВ «ФК «ФОРІНТ», датою проведення судового засідання визначено 13.10.2020.

31. 15.09.2020 до Суду від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла Заява про вжиття заходів судового реагування передбачених ст. 246 ГПК України, з вимогою винести Окрему ухвалу про виявлення ознак кримінального правопорушення передбаченого ст. 382 Кримінального кодексу України (умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню) та направити її до органів Національної поліції України для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування.

32. 05.10.2020 на запит на адресу Касаційного господарського суду надійшли матеріали справи 910/30921/15 в кількості 37 томів та 1 том матеріалів оскарження ухвали.

33. 12.10.2020 до Верховного Суду від ТОВ «ФК «ФОРІНТ» надійшли Пояснення щодо касаційних скарг.

34. 13.10.2020 до Суду від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла Заява про закриття касаційного провадження за касаційною скаргою АТ «ВТБ Банк».

35. Ухвалою Верховного Суду від 13.10.2020 відкладено розгляд справи № 910/30921/15 за касаційними скаргами Головного управління ДПС у м. Києві та ТОВ «ФК «ФОРІНТ», датою проведення судового засідання визначено 05.11.2020.

36. 05.11.2020 до Суду від ТОВ «ФК «ФОРІНТ» надійшли пояснення щодо касаційних скарг.

37. З урахуванням положень Закону України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами), Верховний Суд дійшов висновку за можливе розглянути справу № 910/30921/15 у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.

38. Суд констатує, що до визначеної дати проведення судового засідання (05.11.2020) від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом касаційної скарги, в т.ч. про перерву чи відкладення розгляду справи, що унеможливило б розгляд справи у судовому засіданні 05.11.2020.

39. Представники ТОВ «ФК «ФОРІНТ» у судовому засіданні повністю підтримали вимоги касаційних скарг, з підстав наведених у поясненнях ТОВ «ФК «ФОРІНТ», просили ухвалу Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 скасувати, прийняти нове рішення, яким визнати недійсними результати аукціону, проведеного 17.09.2019 з реалізації майна банкрута у справі № 910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ».

40. Ліквідатор ТОВ «АТЛ» арбітражний керуючий Глеваський Віталій Васильович в засіданні суду проти вимог та доводів скаржників (ТОВ «ФК «ФОРІНТ» та ГУ ДПС у м. Києві) заперечив з підстав наведених у відзивах на касаційні скарги. Просив ухвалу Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 залишити без змін.

41. Представник ТОВ «Інвест-Енерджі» в судовому засіданні проти вимог та доводів касаційних скарг заперечив, просив Суд ухвалу Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у цій справі залишити без змін. Пояснив Суду що участь у справі приймав, пояснення щодо заяв про визнання оскарженого аукціону з продажу майна боржника надавав.

42. Інші учасники провадження у справі у судове засідання повноважених представників не направили. Про дату, час та місце розгляду касаційної скарги учасники справи були повідомлені належним чином. Оскільки, явка представників сторін не була визнана обов`язковою, колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутністю повноважних представників учасників судового процесу, які не з`явились.

РОЗГЛЯД ЗАЯВ ТА КЛОПОТАНЬ

43. Колегія суддів не розглядає заяву (пункт 19 цієї Постанови) ТОВ «ФК «ФОРІНТ» (вих. № 2/2020/08/3084 від 27.08.2020, № 2/2020/08/3085 від 27.08.2020) про здійснення процесуального правонаступництва та заміну кредиторів АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» правонаступником ТОВ «ФК «ФОРІНТ», з огляду на Клопотання (пункт 25 цієї Постанови) про долучення до матеріалів справи доказів здійснення процесуального правонаступництва в межах провадження у справі №910/30921/15 про банкрутство ТОВ «АТЛ», а саме ухвали Господарського суду м. Києва від 02.09.2020, якою задоволено заяву ТОВ «ФК «ФОРІНТ» та здійснено процесуальне правонаступництво (замінено кредиторів АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» правонаступником ТОВ «ФК «ФОРІНТ»).

44. 15.09.2020 до Суду від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла Заява про вжиття заходів судового реагування передбачених статтею 246 ГПК України, з вимогою винести Окрему ухвалу про виявлення ознак кримінального правопорушення передбаченого статтею 382 Кримінального кодексу України (умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню) та направити її до органів Національної поліції України для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування.

44.1. Заява мотивована тим, що ТОВ «ФК «ФОРІНТ» в супереч судовій забороні визначеної ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 18.08.2020 у справі № 757/34902/20-ц, вчинило дії спрямовані на набуття статусу кредитора ТОВ «АТЛ» у справі про банкрутство №910/30921/15 чим вчинило злочин передбачений статтею 382 Кримінального кодексу України (умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню).

44.2. Відповідно до частини 1 статті 246 ГПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Частиною 11 статті 246 ГПК України визначено, що окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, який повинен надати суду відповідь про вжиті ним заходи у визначений в окремій ухвалі строк.

44.3. Аналіз положень наведеної статті ГПК України дає підстави для висновку, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені ним саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

44.4. Відповідно до частини 1 статті 382 Кримінального кодексу України умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню карається штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

44.5. Колегія суддів не вбачає підстав для постановлення окремої ухвали, передбаченої статтею 246 ГПК України зважаючи на те, що суд касаційної інстанції позбавлений процесуальної можливості самостійно встановити наявність або відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України, крім того, встановлення наведених заявником порушень знаходяться поза межами предмета перевірки у цьому касаційному провадженні щодо відповідності/невідповідності нормам законодавства аукціону з продажу майна боржника - ТОВ «АТЛ», проведеного 17.09.2019.

45. Заява Головного управління ДПС у м. Києві про закриття касаційного провадження за касаційною скаргою АТ «ВТБ Банк» (пункт 34 цієї Постанови), на підставі пункту 2 частини 1 статті 296 ГПК України, мотивована тим, що АТ «ВТБ Банк» на момент касаційного провадження не має статусу учасника у справі про банкрутство, а відтак не набуло і процесуальної дієздатності (здатності здійснювати процесуальні права, зокрема оскаржувати ухвалені у справі судові рішення та виконувати покладені на учасника справи обов`язки в суді), оскільки ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.09.2020 заяву ГУ ДПС у м. Києві про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 29.08.2018 у справі № 910/30921/15 за нововиявленими обставинами задоволено, ухвалу суду від 29.08.2018 у цій справі в частині визнання АТ «ВТБ Банк» кредитором ТОВ «АТЛ» на загальну суму 272 952 966, 66грн. скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено АТ «ВТБ Банк» у визнанні кредиторських вимог до ТОВ «АТЛ» на суму 272 952 966, 66грн.

45.1. Розглянувши цю Заяву, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

45.2. Стаття 129 Конституції України встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

45.3. Зазначена конституційна норма конкретизована законодавцем у статті 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

45.4. Реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 рішення Конституційного Суду України від 11.12.2007 № 11-рп/2007).

45.5. Отже, конституційний принцип забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду гарантує право звернення до суду зі скаргою в апеляційному чи в касаційному порядку, яке має бути реалізоване, за винятком встановленої законом заборони на таке оскарження.

45.6. Частина перша статті 287 ГПК України визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на касаційне оскарження судового рішення, і поділяються на дві групи: учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення прийнято щодо їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

45.7. Приписи статті 41 ГПК України визначають склад учасників у справах позовного провадження, приписи статті 1 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (далі - Закон про банкрутство) та статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) визначають склад учасників у справі про банкрутство.

45.8. За правовою позицією Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, що викладена у постанові від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19:

«лише після вчинення всіх передбачених Законом про банкрутство (стаття 23) чи КУзПБ (стаття 45) дій, прийняття судом відповідної ухвали про повне або часткове (частина шоста статті 23 Закону про банкрутство, частина шоста статті 45, стаття 47 КУзПБ) визнання його вимог, кредитор набуває статусу учасника провадження у справі про банкрутство та повну процесуальну дієздатність (здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, стаття 44 ГПК України).».

45.9. Враховуючи викладені у Заяві (пункт 40 цієї Постанови) обставини та послідовність їх виникнення, колегія суддів дійшла висновку, що як на момент апеляційного провадження так і на момент звернення АТ «ВТБ Банк» з касаційною скаргою, останнє, як визнаний у справі кредитор (ухвала Господарського суду м. Києва від 29.08.2018 у справі № 910/30921/15), мав повну процесуальну дієздатність та право апеляційного/касаційного оскарження судових рішень у цій справі. Зміна статусу особи, як учасника провадження під час касаційного провадження не є підставою в розумінні приписів статті 296 ГПК України, для закриття касаційного провадження.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи скаржника

(ТОВ «ФК «ФОРІНТ»)

46. У касаційних скаргах АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» вказують на те, що рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції є незаконними та необґрунтованими, винесені з неправильним застосуванням та порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема статей 42, 43, 44, 46, 59, 98 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», статей 86, 196, 310 ГПК України.

46.1. Скаржники доводять:

- ліквідатор після проведення першого аукціону з продажу майна боржника у вигляді цілісного майнового комплексу мав здійснювати подальшу реалізацію майна окремими лотами за окремим погодженням з банками;

- відсутність згоди забезпечених кредиторів на проведення другого повторного аукціону з продажу майна ТОВ «АТЛ» у вигляді ЦМК;

- обираючи спосіб продажу активів боржника в ліквідаційній процедурі, ліквідатор повинен врахувати як загальні норми законодавства про банкрутство щодо реалізації активів боржника (статті 43, 44 Закону про банкрутство), так і його спеціальні норми (частина 4 статті 42 Закону про банкрутство);

- реалізація майна банкрута окремими лотами забезпечила б реалізацію за значно вищою ціною ніж реалізація у вигляді ЦМК.

47. Підтримуючи вимоги заявлених АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» касаційних скарг, ТОВ «ФК «ФОРІНТ» узагальнив доводи касаційних скарг та вказав на те, що:

- ліквідатором не включено все належне майно банкрута до складу ЦМК;

- ліквідатором безпідставно включено до складу ЦМК заборгованість, яка - фактично не існувала (АТ «ВТБ Банк»), чим збільшено суму заборгованості банкрута та відповідно стартову вартість реалізації лоту;

- ліквідатором неправомірно та необґрунтовано обрано спосіб реалізації майна боржника;

- ліквідатором не включено до реєстру вимог кредиторів вимоги заставних кредиторів;

- судами першої та апеляційної інстанцій не досліджено суб`єктний склад правовідносин та учасників провадження у справі;

- на момент розгляду судом спору по суті заявлених вимог, до участі у справі не були залучені власники спірного нерухомого майна - ТОВ «Інвест Енерджі Полтава», ТОВ «БЦ «Борщагівський», ТОВ «Інвест-Енерджі Каскад», ТОВ «Інвест-Енерджі Дніпро».

Доводи скаржника

(Головного управління ДПС у м. Києві)

48. Скаржник вказує на те, що ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції винесені з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема статей 44, 58, 59 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», статті 46 ГПК України. Також, зазначає, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків, щодо застосування норми права у подібних відносинах, викладених у постановах Верховного Суду.

Доводи арбітражного керуючого Глеваського В.В.

49. Ліквідатор ТОВ «АТЛ» доводить, що проведення першого, другого та другого повторного аукціону із реалізації цілісного майнового комплексу боржника відбулося із повним дотриманням порядку продажу, передбаченого Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», що діяв на момент проведення оскаржуваного аукціону.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

50. Відповідно до вимог частини 1 статті 300 ГПК України (у редакції Закону України від 15.01.2020 № 460-IX), переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини 1 статті 310, частиною 2 статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

51. Враховуючи наведені вище межі розгляду справи судом касаційної інстанції, а також те, що доводи ТОВ «ФК «ФОРІНТ» (пункт 47 цієї Постанови), наведені у поясненнях до касаційних скарг АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк», не були визначені заявниками підставами визнання оскарженого аукціону недійсним та предметом розгляду судами першої та апеляційної інстанцій, перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі №910/30921/15 здійснюється в межах встановлених судами обставин та в межах доводів, заявлених АТ «ВТБ Банк» та ПАТ «Дельта Банк» у касаційних скаргах.

Щодо суті касаційної скарги

52. Об`єктом розгляду у цій справі є аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» у вигляді ЦМК, проведений 17.09.2019 Товарною біржою «Київська універсальна», за результатами якого майно банкрута було реалізовано за ціною 9 614 710, 67 грн.

53. 21.10.2019 набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень установлено, що з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Реалізація майна боржника здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу, крім майна боржника, оголошення про продаж якого опубліковане до дня введення в дію цього Кодексу. У разі непродажу такого майна його подальша реалізація здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

54. Оскаржений аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» відбувся 17.09.2019.

Як вірно встановлено судами попередніх інстанцій, продаж майна ТОВ «АТЛ» відбувався в порядку встановленому нормами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (далі - Закон про банкрутство).

55. Заяви АТ «Дельта Банк», АТ «ВТБ Банк» та ГУ ДПС у м. Києві про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, що був проведений 17.09.2019, мотивовані тим, що процедура проведення оскарженого аукціону здійснена всупереч положенням чинного законодавства, зокрема, положенням статей 42, 43, 44, 59, 98 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Зокрема, заяви АТ «Дельта Банк» та АТ «ВТБ Банк» мотивовані тим, що вказаними кредиторами, вимоги яких забезпечені заставою майна боржника, надавалась згода про продаж майна банкрута у складі цілісного майнового комплексу на першому аукціоні, однак подальший продаж майна банкрута на аукціонах забезпеченими кредиторами не погоджувався, у зв`язку з чим останні вважають, що реалізація майна була проведена з порушенням вимог Закону про банкрутство, що призвело до реалізації заставного майна за ціною нижчою ніж реальна ринкова вартість, а тому результати аукціону підлягають визнанню недійсними.

На переконання заявників, продаж майна окремими лотами за оціночною вартістю, яку не здійснив ліквідатор, дозволило б залучити більшу кількість учасників аукціону, що сприяло б їх конкуренції та, в кінцевому результаті, отриманню найвищої ціни за майно банкрута.

56. Розглядаючи вимоги про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна боржника, господарський суд оцінюю в цілому правомірність дій ліквідатора з обрання ним певних способів продажу майна боржника, правомірність формування ним складу майна, яке виставляється на продаж (як цілісного майнового комплексу, так і окремих лотів), дотримання ліквідатором вимог частини 3 статті 98 Закону про банкрутство щодо добросовісності та розсудливості, дотримання балансу інтересів боржника та кредиторів.

57. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у постанові №6-370цс16 від 29.06.2016).

58. Приписами частини 3 статті 55 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» передбачено, що результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними, а визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу, тобто відновлення прав боржника на реалізоване з торгів майно та в подальшому організацію нового аукціону, за результатами якого майно буде продане за найвищою ціною.

59. Виходячи з положень наведеної норми, підставами для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання ліквідатором або організатором аукціону вимог Закону про банкрутство щодо його проведення, зокрема, порядку визначення початкової вартості майна, яке підлягає реалізації в ліквідаційній процедурі, проведення конкурсу та визначення організатора аукціону, порядку допуску до участі в аукціоні, дотримання строків та часу проведення аукціону, оприлюднення оголошення про проведення аукціону та вимог до його змісту, порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціонів).

60. До предмету дослідження, з питань розгляду недійсності результатів аукціону, входять встановлення обставин підготовки до проведення аукціону (інвентаризація та оцінка майна банкрута), дотримання організатором аукціону вимог, які ставляться Законом про банкрутство до його проведення.

61. При вирішенні спорів про визнання прилюдних торгів або аукціону недійсними, слід встановити таке: чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні прилюдних торгів або аукціону; чи вплинули ці порушення на результати торгів та аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів або аукціону.

62. За приписами частини 1 статті 42 Закону про банкрутство, усі види майнових активів (майно та майнові права) банкрута, які належать йому на праві власності або повного господарського відання на дату відкриття ліквідаційної процедури та виявлені в ході ліквідаційної процедури, включаються до складу ліквідаційної маси, крім грошових коштів, що знаходяться на банківському рахунку умовного зберігання (ескроу) банкрута, об`єктів житлового фонду, в тому числі гуртожитків, дитячих дошкільних закладів та об`єктів комунальної інфраструктури, які в разі банкрутства підприємства передаються в порядку, встановленому законодавством, у комунальну власність відповідних територіальних громад без додаткових умов і фінансуються в установленому порядку.

63. Визначений положеннями Закону про банкрутство (статей 44, 49 - 75) порядок продажу майна в провадженні у справі про банкрутство передбачає реалізацію майна банкрута в ліквідаційній процедурі шляхом проведення торгів у формі аукціону ліквідатором самостійно або із залученням організатора аукціону на конкурсній основі на підставі укладеного з ним договору про проведення аукціону.

64. Метою аукціону як способу реалізації є, передусім, відчуження майна банкрута за максимальною ціною, яку визначає ринок за умови прозорості та вільної конкуренції, тому початкову чи оціночну вартість майна можна розглядати лише як стартову ціну, яка із першим кроком аукціону втрачає своє значення. При цьому, початкова вартість майна на аукціоні ніяк не впливає на кінцеву ціну реалізації майна, оскільки під час торгів вона може бути як зменшена, так і збільшена. Тобто, ціна майна банкрута формується виходячи зі стану майна, попиту та пропозиції, на які ліквідатор банкрута не має жодного впливу (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26.09.2019 у справі № 11/19).

65. Відповідно до частини 1 статті 43 Закону про банкрутство, початковою вартістю цілісного майнового комплексу є сукупність визнаних у встановленому цим Законом порядку вимог кредиторів, відтак, така вартість ЦМК ніяк не пов`язана з оцінкою (прогнозом) його дійсної вартості і, з високим ступенем вірогідності, може бути завищеною.

66. Згідно частини 5 статті 44 Закону про банкрутство ліквідатор здійснює продаж майна боржника у вигляді цілісного майнового комплексу. У разі якщо продати майно боржника у вигляді цілісного майнового комплексу не вдалося, ліквідатор здійснює продаж майна боржника частинами.

67. Норми Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» не містять визначення поняття цілісного майнового комплексу, однак, виходячи з положень даного Закону, зокрема ст. 33 Закону, можна дійти висновку, що під час продажу майна боржника як цілісного майнового комплексу в установленому Законом порядку як в процедурі санації, так і у ліквідаційній процедурі, відчужуються всі види майна, призначеного для здійснення підприємницької діяльності боржника, у тому числі приміщення, споруди, обладнання, інвентар, сировина, продукція, права вимоги, права на знаки (позначення), що індивідуалізують боржника, його продукцію, роботи, послуги (фірмове найменування, знаки для товарів та послуг), інші права, які належать боржнику, за винятком прав і обов`язків, які не можуть бути передані іншим особам.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24.10.2018 у справі № 904/5286/15.

68. Відповідно до вимог частин 1 та 2 статті 191 Цивільного кодексу України підприємство є єдиним майновим комплексом, що використовується для здійснення підприємницької діяльності. До складу підприємства як єдиного майнового комплексу входять усі види майна, призначені для його діяльності, включаючи земельні ділянки, будівлі, споруди, устаткування, інвентар, сировину, продукцію, права вимоги, борги, а також право на торгівельну марку або інше позначення та інші права, якщо інше не встановлено договором або законом.

69. З наведених вище міркувань колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про правомірність включення та продаж майна боржника у складі цілісного майнового комплексу, в розумінні положень статей 33, 42, 44 Закону про банкрутство.

70. Системний аналіз статті 43, частин 1, 5 статті 44 та статей 64-66 Закону про банкрутство дає підстави для висновку, що законодавець, з одного боку, надає ліквідатору право вибору способів продажу активів боржника, зазначаючи про те, що такий вибір повинен здійснюватися з метою забезпечення їх відчуження за найвищими цінами (частина 1 статті 44 Закону про банкрутство), з іншого (частина 5 статті 44 Закону про банкрутство) - визначає обов`язок ліквідатора застосувати, як переважний, продаж майна боржника цілісним майновим комплексом і тільки після того, якщо продати майно боржника у складі цілісного майнового комплексу не вдалося, ліквідатор здійснює продаж майна боржника частинами.

71. Продаж майна боржника цілісним майновим комплексом за сукупною вартістю визнаних вимог кредиторів (частина 1 статті 43 Закону про банкрутство) є обов`язковою умовою початку продажу майна боржника.

Законодавцем не визначено в обов`язковому порядку проведення трьох аукціонів з продажу майна цілісним майновим комплексом.

Такий правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 21.06.2018 у справі № 914/701/17.

72. Повторний та другий повторний аукціон передбачені у Законі для того, щоб запобігти ситуаціям, коли майно неможливо продати через його завищену початкову вартість.

73. При цьому, на розсуд ліквідатора відноситься обрання подальших способів продажу майна (проводити повторний, другий повторний продаж майна у складі цілісного майнового комплексу, а далі перейти до продажу майна з першого, повторного та другого аукціонів з продажу майна окремими лотами, чи одразу перейти до продажу майна окремими лотами). Відтак, ліквідатор може продовжити продаж майна цілісним майновим комплексом із застосуванням продажу з першого та другого повторного аукціонів, відповідно до ст. 66 Закону про банкрутство, якщо дійде висновку, що такий продаж дозволить йому отримати найвищу ціну, або перейти до продажу майна частинами (лотами), якщо така реалізація буде обґрунтована можливістю отримання сумарно вищої ціни за ліквідаційні активи боржника, допоможе прискорити хід ліквідаційної процедури, строки якої обмежено законодавцем до 1 року та буде більш ефективною на предмет відновлення бізнесу майбутніми власниками. (Висновок про застосування норми права викладений у постановах Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 21.06.2018 у справі № 914/701/17, від 12.11.2019 у справі №911/3848/15 та у постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 19.07.2018 у справі № 910/7266/14).

74. Під найвищою ціною розуміється більша з цін, запропонованих учасниками аукціону (постанова Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 12.11.2019 у справі № 911/3848/15, п. 54).

75. Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про відсутність вини ліквідатора у продажу майна боржника за відповідною ціною, оскільки ціна продажу цілком залежала від учасників та попиту на конкретне майно.

76. У випадку обрання ліквідатором способу реалізації майна боржника у складі повторного та другого повторного аукціонів цілісним майновим комплексом, такі дії ліквідатора, за відсутності порушення інших норм процедури продажу згідно Розділів ІІІ, ІV Закону про банкрутство, не можуть бути самостійною підставою для визнання недійсними результатів аукціону.

В цій частині колегія суддів спирається на правову позицію Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 21.06.2018 у справі № 914/701/17, та не вбачає підстав для відступлення від неї.

77. Законодавцем передбачено обов`язок ліквідатора почати продаж майна боржника цілісним майновим комплексом, початкова вартість якого є сукупністю визнаних у встановленому цим Законом порядку вимог кредиторів (частина 1 статті 43, частина 5 статті 44 Закону про банкрутство).

Отже, вимоги кредитора-заставодержателя включаються до сукупної вартості визнаних вимог кредиторів. Відтак, майно кредитора-заставодержателя також повинно включатися до загальної вартості цілісного майнового комплексу боржника (постанова Верховного Суду у складі Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 21.06.2018 у справі № 914/701/17).

78. Враховуючи наведене, Суд вважає необґрунтованими доводи касаційних скарг АТ «Дельта Банк» та АТ «ВТБ Банк» (правонаступник - ТОВ «ФК «ФОРІНТ») про порушення частини 4 статті 42 Закону про банкрутство як такі, що не ґрунтуються на його системному тлумаченні з урахуванням частини 1 статті 43 та частини 5 статті 44 цього Закону.

79. Стосовно погодження банками АТ «Дельта Банк» та АТ «ВТБ Банк» способу реалізації майна боржника до складу якого входить майно, що перебувало у заставі банків ЦМК лише на першому аукціоні, слід вказати наступне.

80. Ні статтею 42 зазначеного Закону, ні норми Закону, що регулюють продаж майна, порядок проведення аукціонів не вимагають отримання згоди заставного кредитора перед кожним з аукціонів та на кожну окрему дію спрямовану на реалізацію майна боржника. Тобто, надання згоди на продаж заставного майна забезпеченим кредитором не надає йому права обирати порядок та умови реалізації заставного майна, оскільки такий порядок та умови визначені Законом (висновки щодо застосування норм права викладені у постановах Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 905/1084/16; від 17.05.2018 у справі №915/220/14, від 16.01.2019 у справі № 915/210/15).

81. Судами встановлено (пункт 10.3 цієї Постанови), що з метою отримання згоди на продаж майна банкрута, яке перебуває в заставі/іпотеці ліквідатором надіслано запити, у відповідь отримано заяви-згоди, зокрема, від Акціонерного товариства «Хандлопекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Український торгівельний дім «Белшина», Акціонерного товариства «Дельта Банк», Акціонерного товариства «ВТБ Банк»;

82. Законодавством передбачено певні гарантії публічності проведення аукціонів з продажу майна боржника шляхом публікації оголошень на веб-сайтах ВГСУ та Міністерства юстиції України, які дозволяють заставному кредитору не тільки контролювати дотримання процедури проведення аукціонів, але й вжити додаткових заходів щодо поширення такої публічної інформації про продаж заставного майна на інших медійних ресурсах, які б допомогли розширити коло потенційних покупців та сприяти більшій конкуренції під час проведення аукціону.

83. З огляду на таке, Суд вважає необґрунтованими доводи касаційних скарг про порушення частини 4 статті 42 Закону на предмет персонального погодження із заставним кредитором умов продажу заставного майна боржника.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

84. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 308 ГПК України, суд касаційної інстанції, за результатами розгляду касаційної скарги, має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

85. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 ГПК України).

86. Звертаючись з касаційною скаргою, скаржники не спростували висновків судів першої та апеляційної інстанції та не довели неправильного застосування ними норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятих судових рішень.

87. Стосовно інших доводів скаржників, колегія суддів зауважує, що відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленій в ухвалі від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц, Верховний Суд є судом права, а не факту. Верховний Суд, діючи у межах повноважень та порядку, визначених статтею 300 Господарського процесуального кодексу України не може встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку.

88. Щодо доводів ТОВ «ФК «ФОРІНТ» про те, що на момент розгляду судом спору по суті заявлених вимог, до участі у справі не були залучені власники спірного нерухомого майна - ТОВ «Інвест Енерджі Полтава», ТОВ «БЦ «Борщагівський», ТОВ «Інвест-Енерджі Каскад», ТОВ «Інвест-Енерджі Дніпро», колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.

88.1. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.

88.2. Об`єктом розгляду у цій справі є аукціон з продажу майна ТОВ «АТЛ» у вигляді ЦМК, проведений 17.09.2019 Товарною біржою «Київська універсальна» (пункт 52 цієї Постанови).

88.3. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

88.4. Як встановлено судами попередніх інстанцій, всі сторони правочину приймали участь у розгляді заяв ГУ ДПС у м. Києві, АТ «ВТБ Банк», АТ «Дельта Банк» про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута у межах справи № 910/30921/15 (пункт 5 цієї Постанови).

88.5. Посилання у касаційній скарзі на порушення норм процесуального права у зв`язку з незалученням до участі у справі жодної з осіб (наступних власників спірного майна) у якості третіх осіб, відхиляються колегією суддів, оскільки відповідні правовідносини (визнання результатів аукціону (правочину) недійсним) стосуються саме сторін спору. Вимог щодо повернення/витребування майна ГУ ДПС у м. Києві, АТ «ВТБ Банк», АТ «Дельта Банк» не заявлялось.

88.6. Залучення ТОВ «Інвест-Енерджі» (переможця аукціону) до участі у справі в якості третьої особи, а не відповідача (враховуючи активну участь у розгляді справи та надання пояснень), за відсутності власних заперечень ТОВ «Інвест-Енерджі» з цього приводу та відсутності інших порушень, не може бути визнано самостійною підставою для скасування по суті вірного рішення.

89. Колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про відсутність підстав задоволення касаційних скарг ТОВ «ФК «ФОРІНТ» (правонаступник ПАТ «Дельта Банк» та АТ «ВТБ Банк» на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 02.09.2020) та ГУ ДПС у м. Києві, та необхідність залишити ухвалу Господарського суду м. Києві від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі № 910/30921/15 без змін, як таких, що прийняті з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Судові витрати

90. У зв`язку з відмовою у задоволенні касаційних скарг та залишенням без змін оскаржених судових рішень, витрати зі сплати судового збору за подання касаційних скарг, відповідно до статті 129 ГПК України, покладаються на заявників касаційних скарг.

На підставі викладеного та керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційні скарги Головного управління ДПС у м. Києві та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФОРІНТ» (правонаступник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. та Акціонерного товариства «ВТБ Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «ВТБ Банк» Стрюкової І.О. на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 02.09.2020) залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 у справі №910/30921/15 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Я. Погребняк

Судді К.М. Огороднік

В.Г. Пєсков