Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали
позовної заяви СПОЖИВЧОГО ТОВАРИСТВА ГАРАЖНО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ "ПЕРВОМАЙСЬКИЙ"
до відповідача: АДВОКАТСЬКОГО ОБ`ЄДНАННЯ "СУПРЕМА ЛЕКС"
про стягнення 114 412,00 грн., -
СПОЖИВЧЕ ТОВАРИСТВО ГАРАЖНО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ "ПЕРВОМАЙСЬКИЙ" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до АДВОКАТСЬКОГО ОБ`ЄДНАННЯ "СУПРЕМА ЛЕКС" про стягнення заборгованості у розмірі 114 412,00 грн.
Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.
Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).
Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
В свою чергу, зі змісту описової та прохальної частини вбачається, що позивач просить стягнути 114 412 грн. саме зі Споживчого товариства гаражно-будівельний кооператив «Первомайський» (яке визначено позивачем у справі) на користь Адвокатського об`єднання «Супрема Лекс» (який згідно реквізитів позову виступає відповідачем у справі).
Таким чином, вступна частина позовної заяви жодним чином не корелюється з прохальною та описовою частинами позову.
Частиною другою статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.
Частинами 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Одночасно з цим, частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.
Згідно з частиною 1 статті 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.
Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Так, статтею 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.
Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що вона підписана адвокатом - Мороз В.П. Жодних відомостей стосовно того від імені якої саме сторони у даному випадку діє адвокат - Мороз В.П. підписантом не зазначено. Разом з тим, судом встановлено, що суб`єктний склад сторін даного спору, який визначений у реквізитах позовної заяви, є діаметрально протилежним суб`єктному складу сторін згідно прохальної частини позову.
Крім того, серед додатків до позовної заяви, перелік яких наведено на останньому аркуші позову, взагалі відсутні належні та допустимі докази (в розумінні ст.ст. 76-77 Господарського процесуального кодексу України) на підтвердження того, що Мороз В.П. є фізичною особою, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Таким чином, у суду відсутні підстави вважити, що позовна заява підписана уповноваженою особою, яка має на це право.
Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.
Згідно з пунктом 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Також суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, стаття 4 Господарського процесуального кодексу України та статті 7, 10 Закону України "Про судоустрій і статус суддів") передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, яка реалізує право на справедливий суд (аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 23.08.2018 у справі № 805/4297/17-а).
Відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Суд звертає увагу, що з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.
При цьому, 29.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання про прийняття уточненої позовної заяви, в якій зазначено, що під час подання первісної позовної заяви була зроблена описка, а також сам позов був поданий без дотримання п.1. ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, тому направляється уточнена позовна заява та документи на підтвердження надсилання позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу.
Стаття 170 Господарського процесуального кодексу України встановлює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо). Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Як вбачається з клопотання про прийняття уточненої позовної заяви, вказаний документи підписаний адвокатом - Мороз В.П. При цьому, у графі реквізитів підписанта зазначено: «З повагою, представник відповідача». Разом з цим, з позовної заяви (уточненої) вбачається, що вона підписана адвокатом - Мороз В.П. Жодних відомостей стосовно того від імені якої саме сторони у даному випадку діє адвокат - Мороз В.П. підписантом (так само як і у попередній редакції позовної заяви) не зазначено.
Таким чином, у суду відсутні підстави вважити, що клопотання про прийняття уточненої позовної заяви та сама позовна заява (уточнена) підписані уповноваженою особою, яка має на це право.
Крім того, суд позбавлений повноважень самостійно, на підставі власних припущень встановлювати, від імені якої саме сторони у кожному з випадків діє адвокат - Мороз В.П. через суттєві розбіжності у вступних частинах поданих до суду документів та графах реквізитів підписанта.
Разом з цим, згідно з п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.
Частиною 1 ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» від 05.03.2009 № 270 розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).
Таким чином, належним доказом відправлення учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень у поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), надані в оригіналі.
Таким чином, до матеріалів справи не додано належних та допустимих доказів, які підтверджують відправлення іншому учаснику справи копії позовної заяви (уточненої) і доданих до неї документів. Наведені обставини мають бути враховані стороною у випадку реалізації права на повторне звернення з позовною заявою, оформленою у відповідності до вимог законодавства, а також підписаною особою, про наявність повноважень якої можливо дійти однозначного висновку.
У зв`язку з перебуванням судді Приходько І.В. на лікарняному, питання про повернення позовної заяви і доданих до неї документів заявнику вирішувалось 11.11.2020.
Керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
Повернути позовну заяву і додані до неї документи заявнику.
Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.
Суддя І.В. Приходько