номер провадження справи 33/72/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2020 Справа № 908/1285/20

м. Запоріжжя Запорізької області

Суддя Господарського суду Запорізької області Мірошниченко М.В.

При секретарі судового засідання Хилько Ю.І.

Розглянувши у судовому засіданні матеріали справи № 908/1285/20

за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50)

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" (69035, м. Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 24)

до відповідача-2: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

про солідарне стягнення суми

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

26.05.2020 у Господарський суд Запорізької області надійшла позовна заява (вих. б/н від 06.04.2020) Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс", відповідача-2: ОСОБА_1 про солідарне стягнення заборгованості за договором № б/н від 20.05.2016 у розмірі 405812,13 грн. (138636,39 грн. - заборгованість за відсотками з користування кредитом, 260986,62 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, 6189,12 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом).

Відповідно до витягу з протоколу розподілу судової справи між суддями від 26.05.2020 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/1285/20 та визначено до розгляду судді Мірошниченко М.В.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 ГПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Відповідно до вказаних приписів законодавства суд звернувся з запитом від 27.05.2020 щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача-2.

Відповідно до інформації, що надійшла з Відділу реєстрації, зняття з реєстрації місця проживання та ведення реєстру Департаменту реєстраційних послуг Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради місце проживання ОСОБА_1 було зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , знято з реєстрації місця проживання 16.08.2017 у зв`язку з вибуттям до м. Харків.

Суд звернувся з запитом від 30.06.2020 щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача-2.

Відповідно до інформації, що надійшла з Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Виконавчого комітету Харківської міської ради місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 29.07.2020 у справі № 908/1285/20 вказана позовна зава залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі, а саме: направлення відповідачу-2 ОСОБА_1 на адресу: 61070, м. Харків, вул. Чкалова, буд. 3 листом з описом вкладення копії позовної заяви, яка надійшла до суду, з копіями усіх документів, що долучені до неї.

До суду від позивача надійшла письмова заява, якою усунуті недоліки позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 17.08.2020 суддею Мірошниченко М.В. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/1285/20 за правилами загального позовного провадження, присвоєно справі номер провадження 33/72/20, підготовче засідання призначено на 15.09.2020.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 15.09.2020 відкладено підготовче засідання на 13.10.2020

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 13.10.2020 підготовче провадження у справі закрите, справа призначена до судового розгляду по суті на 03.11.2020.

У судове засідання 03.11.2020 сторони не з`явилися. Про час та місце судового слухання справи сторони повідомлені відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 222 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з неявкою сторін фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У судовому засіданні 03.11.2020 справу розглянуто, підписано вступну та резолютивну частини рішення.

Заявлені позивачем вимоги ґрунтуються на приписах норм ст.ст. 526, 527, 530, 554, 610, 1054 ЦК України. Позов мотивований такими обставинами. 20.05.2016 ТОВ "Віско Плюс" було підписано заяву про відкриття поточного рахунку, згідно якої відповідач-1 приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, тарифів банку, що розміщені в мережі інтернет, які разом з заявою складають договір банківського обслуговування б/н від 20.05.2016. Позивач за договором надав відповідачу-1 кредитний ліміт у розмірі 200000,00 грн. У зв`язку з порушенням зобов`язань за договором відповідач-1 має заборгованість - 679847,61 грн., яка складається з: 206304,15 грн. - заборгованість за кредитом, 206304,15 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом, 11346,72 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом, 282623,04 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором. Від цієї суми заборгованості віднімається сума, яка була задоволена рішенням Господарського суду Запорізької області від 13.02.2018, яка складала 679847,61 грн., з яких: 206304,15 грн. - заборгованість за кредитом, 206304,15 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом, 11346,72 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом, 282623,04 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором. Різниця становить 405812,13 грн., яка складається з: 138636,39 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом, 6189,12 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом, 260986,62 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором. 23.05.2016 між позивачем та ОСОБА_1 був укладений договір поруки, предметом якого є надання поруки відповідачем-2 за виконання зобов`язань відповідача-1, які випливають з кредитного договору. Позивач вважає за необхідне захистити свої права шляхом солідарного стягнення з відповідача-1 та відповідача-2 суми заборгованості за договором.

Представник позивача у судове засідання 03.11.2020 з розгляду справи по суті не з`явився. Ухвали у дійсній справі позивач отримав своєчасно, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Також про розгляд справи по суті 03.11.2020 представник позивача повідомлений під розписку.

Згідно заяви вих. № б/н від 28.10.2020, що надійшла до суду 02.11.2020, позивач просив розглядати справу без участі представника АТ КБ «Приватбанк» за наявними в матеріалах справи документами. Зазначено, що позовну заяву позивач підтримує та наполягає на її задоволенні.

Відповідачі-1,2 своїм процесуальним правом подання письмового відзиву на позов не скористалися, проти позову не заперечили.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Ухвали суду направлялися відповідачу-1 на адресу, зазначену у позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 69035, м. Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 24. Поштові відправлення з ухвалами суду були повернуті поштовим відділенням зв`язку за закінченням терміну зберігання.

Ухвали суду направлялися відповідачу-2 на адресу місця проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 . Поштові відправлення з ухвалами суду були повернуті поштовим відділенням зв`язку за закінченням терміну зберігання.

Статтею 42 ГПК України визначено права та обов`язки учасників судового процесу, зокрема учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази тощо.

За змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ухвали Господарського суду Запорізької області у дійсній справі були оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень, а тому відповідачі не були позбавлені права та можливості ознайомитись з ухвалами суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Також суд зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи (справа "Скопелліті проти Італії" від 23.11.1993), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25.03.1999).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Частиною 9 ст.165 ГПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Зважаючи на те, що неявка сторін не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи предмет спору, а також доказове наповнення матеріалів справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами у відсутність сторін.

Розглянувши матеріали справи, суд

ВСТАНОВИВ:

Матеріали справи свідчать, що 20.05.2016 Товариством з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" (Клієнт, відповідач-1 у справі) було підписано заяву на відкриття рахунку та заява про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (Банк, позивач у справі).

Згідно пункту 2 нової редакції статуту Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" банк є правонаступником всіх прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк".

За змістом заяви про приєднання, підписавши її Клієнт виявляє згоду з Умовами та Правилами надання банківських послуг, які знаходяться на сайті банку www.pb.ua, Тарифами банку, які разом із заявою становлять Договір банківського обслуговування. Клієнт своїм підписом засвідчив згоду на ведення документообігу з Банком, в тому числі підписання угод, договорів, додаткових угод до них, заяв, актів, платіжних та інших документів, як шляхом власноручного підписання, так і шляхом накладення електронного цифрового підпису, отриманого в порядку, передбаченому Умовами та Правилами надання банківських послуг. Клієнт своїм підписом приєднався та зобов`язався виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах надання банківських послуг, тарифах Приватбанку - Договорі банківського обслуговування в цілому.

Вказана заява викладена письмово в формі єдиного документа та містить підписи обох сторін - ТОВ "Віско Плюс" (Клієнт, власник рахунка) та ПАТ КБ "ПриватБанк", скріплена печатками. На підставі даних заяв банком відкрито відповідачу-1 поточний рахунок № НОМЕР_1 (валюта рахунку - гривня).

Пунктом 3.2.1.1.16 Умов та Правил надання банківських послуг (далі - Умови) закріплено, що при укладанні договорів та угод, або вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання Клієнта до "Умов та правил надання банківських послуг" (або у формі "Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки" або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк/інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі), Банк і Клієнт допускають використання підписів Клієнта у вигляді електронно-цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований Банком через верифікований номер телефону, який належить уповноваженій особі Клієнта з правом "першого" підпису. Підписання договорів і угод таким чином прирівнюється до укладання договорів та угод у письмовій формі.

Згідно з ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Приписами ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Свобода договору передусім полягає у вільному волевиявленні волі сторін на вступ у договірні відносини.

Частиною 4 ст. 179 ГК України закріплено, що при укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству.

Згідно ст. 181 ГК України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Частиною 2 ст. 184 ГК України зазначено, що укладення договору на основі вільного волевиявлення сторін може відбуватися у спрощений спосіб або у формі єдиного документа, з додержанням загального порядку укладення договорів, встановленого статтею 181 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Статтями 203-205, 207, 628, 629, 638, 639 Цивільного кодексу України встановлена насамперед презумпція правомірності правочину, а саме. Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, вінвважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

За змістом ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Враховуючи викладені норми законодавства суд дійшов висновку, що між АТ КБ "Приватбанк" та ТОВ "Віско Плюс" укладений в письмовій формі договір № б/н від 20.05.2016, який за правовою природою є кредитним договором (надалі Заява). Сторонами досягнуто згоди щодо усіх істотних умов, необхідних для даного виду договору.

Відповідно до умов договору відповідачу був встановлений кредитний ліміт у розмірі 20000000 грн.

Пунктом 3.2.1.1.1. Умов встановлено, що кредитний ліміт на поточний рахунок (далі - кредит) надається на поповнення обігових коштів та здійснення поточних платежів Клієнта, в межах кредитного ліміту (далі - ліміт). Техніко-економічне обґрунтування кредиту - фінансування поточної діяльності. Про розмір Ліміту Банк повідомляє Клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв`язку Банку і Клієнта (системи клієнт-банк, інтернет-банку «Приват 24», мобільний додаток Приват24, sms-повідомлення або інших). Банк здійснює обслуговування Ліміту Клієнта, що полягає у проведенні його платежів понад залишок коштів на поточному рахунку Клієнта, при наявності вільних грошових ресурсів, за рахунок кредитних коштів в межах Ліміту, шляхом дебатування поточного рахунку. При цьому утворюється дебетове сальдо.

У відповідності до п.п. 3.2.1.1.3, 3.2.1.2.2.5 Умов, кредит надається в обмін на зобов`язання Клієнта щодо його повернення у строки, сплати відсотків та винагороди.

Пунктом 3.2.1.6.1 Умов встановлено, що цей договір, а саме - обслуговування кредитного Ліміту на поточному рахунку Клієнта, набирає чинності з моменту надання Клієнтом розрахункових документів на використання Ліміту в межах зазначених у них сум та діє в обсязі перерахованих коштів до повного виконання зобов`язань сторонами за цим договором.

Згідно з п. 3.2.1.1.6 Умов ліміт може бути змінений Банком в односторонньому порядку, передбаченому Умовами і правилами надання банківських послуг, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами Банку. Підписавши Угоду, Клієнт висловлює свою згоду на те, що зміна Ліміту проводиться Банком в односторонньому порядку шляхом повідомлення Клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв`язку Банку і Клієнта (системи клієнт-банк, інтернет-банку Приват 24, мобільний додаток «Приват24», sms - повідомлення або інших).

Відповідно до п. 3.2.1.1.8 Умов проведення платежів Клієнта у порядку обслуговування кредитного ліміту, проводиться Банком протягом 1 року з моменту підписання угоди про приєднання Клієнта до "Умов та правил надання банківських послуг" (або у формі "Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки" або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк/ інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовою або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі - далі "Угода").

Так, згідно з п. 3.2.1.4.1 Умов за користування кредитом в період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку Клієнта при закритті банківського дня Клієнт сплачує відсотки, виходячи з процентної ставки, розмір якої залежить від терміну користування кредитом (диференційована процентна ставка). Порядок розрахунку відсотків:

- за сумами кредиту, отриманими клієнтами до 31.01.2015 включно і до моменту обнулеіння кредитного ліміту, за період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнулення дебетового сальдо в одну з дат до 25-го числа поточного місяця, якщо дебетове сальдо на поточному рахунку утворилося з 1-го до 20-го (включно) числа поточного місяця або до 25-го числа наступного місяця, якщо дебетове сальдо на поточному рахунку утворилося з 21-го до кінцевого числа поточного місяця (далі - "період, в який дебетове сальдо підлягає обнуленню"), розрахунок відсотків проводиться за процентною ставкою у розмірі 0 % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. За сумами кредиту, отриманими з 01.02.2015 період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнуління дебетового сальдо не повинен перевищувати 30 днів (п. 3.2.1.4.1.1 Умов).

За сумами кредиту, отриманими клієнтами до 31.01.2015 включно і до моменту обнулеіння кредитного ліміту, у випадку необнулення дебетового сальдо в одну з дат періоду, в якому дебетове сальдо підлягає обнуленню, на протязі 90 днів* з кінцевої дати періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, Клієнт сплачує Банку за користування кредитом відсотки в розмірі 36 (тридцять шість) % річних, починаючи з останньої дати періоду, в яку дебетове сальдо підлягало обнулінню. За сумами кредиту, отриманими з 01.02.2015 за користування кредитом у період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня Клієнт сплачує банку за користування кредитом відсотки в розмірі 30% річних. За сумами кредиту, отриманими з 01.05.2015 за користування кредитом у період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня Клієнт сплачує Банку за користування кредитом відмотки в розмірі 33% річних. За сумами кредиту, отриманими з 01.01.2016 при наявності дебетового сальдо на поточному рахунку Позичальника при закритті банківського дня, проводиться нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 32% річних. Списання нарахованих відсотків проводиться по 1-х числах кожного місяця за попередній місяць (п. 3.2.1.4.1.2Умов). За сумами кредиту, отриманими з 01.04.2016, при наявності дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня проводиться нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 30% річних для договорів, забезпечених порукою, 34% річних для договорів незабезпечених порукою. За сумами кредиту, отриманими з 01.11.2016 при наявності дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня проводиться нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 29% річних для договорів забезпечених порукою, 34% для договорів незабезпечених порукою. За сумами кредиту, отриманими з 10.02.2017 при наявності дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня проводиться нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 28% річних для договорів забезпечених порукою, 34% для договорів незабезпечених порукою.

За сумами кредиту, отриманими клієнтами до 31.01.2015 включно і до моменту обнулення кредитного ліміту у разі непогашення кредиту впродовж 90 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 91-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 56 (п`ятдесят шість) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами до 01.02.2015 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 60 (шістдесят) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами з 01.05.2015 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 66 (шістдесят шість) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами з 01.01.2016 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 64 (шістдесят чотири) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами з 01.04.2016 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 60 (шістдесят) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості для договорів забезпечених порукою 68% річних для договорів незабезпечених порукою. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами з 01.11.2016 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 58 (п`ятдесят вісім) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості для договорів забезпечених порукою, 68% річних для договорів незабезпечених порукою. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. За сумами кредиту, отриманими клієнтами з 10.02.2017 у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов`язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань Клієнт сплачує Банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 56 (п`ятдесят шістьт) % річних від суми залишку непогашеної заборгованості для договорів забезпечених порукою, 68% річних для договорів незабезпечених порукою. У разі порушення Клієнтом будь-якого з грошових зобов`язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов`язань. (п. 3.2.1.4.1.3 Умов).

Згідно п. 3.2.1.4.1.4 Умов під «непогашенням кредиту» мається на увазі не виникнення на поточному рахунку нульового дебетового сальдо при закритті банківського дня.

Пунктом 3.2.1.4.4. Умов встановлено обов`язок клієнта сплачувати Банку комісію за використання Ліміту відповідно до п.п. 3.2.1.1.6, 3.2.1.2.3.2, 1-го числа кожного місяця в розмірі 0,9% від суми максимального сальдо кредиту, що існував на кінець банківського дня за попередній місяць, в порядку, передбаченому умовами та правилами надання банківських послуг. Банк може на свій розсуд не стягувати зазначену комісію у разі, якщо максимальне сальдо кредиту, що існувало на кінець банківського дня за попередній календарний місяць не перевищувало 100 гривень. Сума стягуваної комісії не менше за 200 грн.

У відповідності з п. 3.2.1.4.9 Умов розрахунок відсотків за користування кредитом проводиться щодня, починаючи з моменту утворення на поточному рахунку дебетового сальдо при закритті банківського дня, за кількість днів користування кредитними коштами, виходячи з 360 днів у році. Розрахунок відсотків проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом, на суму залишку заборгованості за кредитом. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування відсотків не включається. Нарахування відсотків здійснюється в дату сплати.

За п. 3.2.1.5.7 Умов терміни позовної давності щодо вимоги про стягнення кредиту, відсотків за користування кредитом, винагороди, неустойки - пені, штрафів встановлюється сторонами тривалістю 5 років.

Як вбачається з матеріалів справи, АТ КБ "ПРИВАТБАНК" було встановлено відповідачу кредитний ліміт на поточний рахунок № НОМЕР_1 : 25.05.2016 в сумі 10000 грн., 09.06.2016 - 15000,00 грн., 07.07.2016 - 35000,00 грн., 09.08.2016 - 45000,00 грн., 13.09.20916 - 15000,00 грн., 19.09.2016 - 0, 30.09.2016 - 95000,00 грн., 07.10.2016 - 110000,00 грн., 07.11.2016 - 160000,00 грн., 09.12.2016 - 200000,00 грн., 27.12.2016 - 200000,00 грн., про що свідчить виписка по рахунку відповідача та довідка про розміри встановлених кредитних лімітів.

Частиною 1 статті 1049 ЦК України визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Позика вважається повернутою в момент переданий позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок (ч. 3 ст. 1049 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Як встановлено рішенням Господарського суду Запорізької області від 13.02.2018 у справі № 908/2369/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс", свої зобов`язання ПАТ КБ "Приватбанк" виконало належним чином, надавши позивачу кредитний ліміт в розмірі 200000,00 грн.

Згідно ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вказаним рішенням суду у справі № 908/2369/17 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за кредитом 206304 (двісті шість тисяч триста чотири) грн. 15 коп., заборгованість по відсоткам за користування кредитом 40937 (сорок тисяч дев`ятсот тридцять сім) грн. 31 коп., комісія в розмірі 5157 (п`ять тисяч сто п`ятдесят сім) грн. 60 коп., пеня в розмірі 21636 (двадцять одна тисяча шістсот тридцять шість) грн. 42 коп., судовий збір в розмірі 4110 (чотири тисячі сто десять) грн.

Згідно наданих позивачем доказів заборгованість відповідача складає 138636,39 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом, 6189,12 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом; 260986,62 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором.

У відповідності із ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Перевіривши розрахунки в частині відсотків за користування кредитом та в частині комісії за користування кредитом, суд встановив, що їх здійснено правильно.

Відповідно до ст.ст. 610, 611 ЦК України невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), є його порушенням, у разі якого настають правові наслідки, зокрема, сплата неустойки.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з вимогами Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно розрахунку заборгованості нарахування позивачем пені здійснено відповідно до умов договору.

Отже, вимоги позивача про стягнення з відповідача 138636,39 грн. заборгованості за відсотками з користування кредитом, 6189,12 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом та 260986,62 грн. пені є обґрунтованими та підлягають задоволенню у заявленому позивачем розмірі.

Також з матеріалів справи вбачається, що з метою забезпечення виконання зобов`язань відповідача-1, 23.05.2016 року між ПАТ КБ "Приватбанк" та гр. ОСОБА_1 (відповідач-2) був укладений договір поруки № PОR022, предметом якого є надання поруки поручителем (відповідачем-2) перед кредитором (позивачем) за виконання зобов`язань ТОВ «Віско Плюс» (відповідачем-1) (п. 1.1 договору поруки).

Пунктом 1.2 цього договору встановлено, що поручитель відповідає перед кредитором за виконання зобов`язань за кредитним договором в тому ж розмірі, що і боржник, включаючи сплату кредиту, процентів, нарахованих за користування кредитом, винагород, штрафів, пені та інших платежів, відшкодування збитків. Поручитель відповідає перед кредитором всіма власними коштами та майном, яке належить йому на праві власності.

Поручитель з умовами кредитного договору ознайомлений (п. 1.3).

У випадку невиконання боржником зобов`язань на кредитним договором, боржник та поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники (п. 1.5).

У випадку невиконання боржником якого-небудь зобов`язання, передбаченого п. 1.1 цього договору, кредитор має право направити поручителю вимогу із зазначенням невиконаного зобов`язання. Не направлення кредитором вказаної вимоги не є перешкодою та не позбавляє права кредитора звернутися до суду з вимогою виконати взяті на себе поручителем зобов`язання або вимагати від поручителя виконання взятих на себе зобов`язань іншими способами. Поручитель відповідає перед кредитором як солідарний боржник у випадку невиконання боржником зобов`язань за кредитним договором незалежно від факту направлення чи не направлення кредитором поручителю передбаченої даним пунктом вимоги (п. 2.1.2).

Порука за цим договором припиняється через 15 років після укладення цього договору (п. 4.1). Сторони домовилися збільшити встановлену законом позовну давність, дійшовши згоди, що до передбачених цим договором вимог кредитора до поручителя позовна давність встановлюється сторонами тривалістю 15 років (п. 5.1).

Статтею 553 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов`язання частково або у повному обсязі. Поручителем може бути одна особа або кілька осіб.

Зі змісту ст. 546 ЦК України вбачається, що порука є одним із видів забезпечення виконання зобов`язання. Статтею 554 ЦК України встановлено, що у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

Відповідно до ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Кредитор, який одержав виконання обов`язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників. Солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі. Солідарний боржник не має права висувати проти вимоги кредитора заперечення, що ґрунтуються на таких відносинах решти солідарних боржників з кредитором, у яких цей боржник не бере участі. Виконання солідарного обов`язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов`язок решти солідарних боржників перед кредитором.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 559 ЦК України порука припиняється з припиненням забезпеченого нею зобов`язання. У разі зміни зобов`язання без згоди поручителя, внаслідок чого збільшився обсяг відповідальності боржника, такий поручитель несе відповідальність за порушення зобов`язання боржником в обсязі, що існував до такої зміни зобов`язання. Порука припиняється після закінчення строку поруки, встановленого договором поруки.

Позивач направив відповідачам-1,2 претензію від 04.07.2019, якою вимагав невідкладного погашення простроченої заборгованості.

Доказів погашення заборгованості відповідачем-1 та/або відповідачем-2 матеріали дійсної справи не містять.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги позивача про солідарне стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" та ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" заборгованості за договором № б/н від 20.05.2016 у розмірі 405812,13 грн. (138636,39 грн. - заборгованість за відсотками з користування кредитом, 260986,62 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, 6189,12 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом).

Стосовно участі фізичної особи ОСОБА_1 у дійсній справі як відповідача суд зазначає таке.

Позовні вимоги в даній справі є однорідними та нерозривно пов`язаними з обов`язком належного виконання основного зобов`язання за генеральним кредитним договором та додатковим договором до нього. Тому ефективний судовий захист прав та інтересів позивача буде можливим за умови розгляду цього спору в межах однієї справи одним судом. Такий розгляд вплине, зокрема, і на ефективність виконання відповідного рішення суду із забезпеченням прав усіх учасників відповідних відносин.

Захист прав кредитора у справі за його позовом до боржника і поручителя у межах одного виду судочинства є більш прогнозованим і відповідає принципу правової визначеності, оскільки не допускає роз`єднання вимог кредитора до сторін солідарного зобов`язання залежно від суб`єктного складу останнього.

Господарський процесуальний кодекс України у редакції, що набрала чинності 15 грудня 2017 року, передбачає, що господарські суди розглядають справи у спорах, які виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, зокрема, при виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонам якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці (п. 1 частини першої статті 20 ГПК України).

З 15 грудня 2017 року господарські суди мають юрисдикцію, зокрема, щодо розгляду: спорів стосовно правочинів, укладених для забезпечення виконання основного зобов`язання, якщо сторонами цього основного зобов`язання є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці. У цьому випадку суб`єктний склад сторін правочинів, укладених для забезпечення виконання основного зобов`язання, не має значення для визначення юрисдикції господарського суду щодо розгляду відповідної справи. Така юрисдикція визначається, враховуючи суб`єктний склад основного зобов`язання.

Оскільки законодавством не передбачено можливості стягнення судового збору солідарно, суд стягує з відповідачів-1,2 на користь позивача судовий збір у рівних частинах з кожного, по 3043,59 грн.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" (69035, м. Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 24, ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, ) заборгованість за договором № б/н від 20.05.2016 у розмірі 405812 (чотириста п`ять тисяч вісімсот дванадцять) грн. 13 коп. (138636 (сто тридцять вісім тисяч шістсот тридцять шість) грн. 39 коп. - заборгованість за відсотками з користування кредитом, 260986 (двісті шістдесят тисяч дев`ятсот вісімдесят шість) грн. 62 коп. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, 6189 (шість тисяч сто вісімдесят дев`ять) грн. 12 коп. - заборгованість по комісії за користування кредитом).

Стягнути Товариства з обмеженою відповідальністю "Віско Плюс" (69035, м. Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 24, ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, ) 3043 (три тисячі сорок три) грн. 59 коп. судового збору.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, ) 3043 (три тисячі сорок три) грн. 59 коп. судового збору.

Відповідно ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256, пп. 17.5 п. 17 розділу Перехідних положень ГПК України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Запорізької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено згідно з вимогами ст. 238 ГПК України та підписано -10 листопада 2020.

Рішення розміщується в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя М.В. Мірошниченко