УХВАЛА

м. Київ

16.11.2020Справа № 910/18949/19
Суддя Господарського суду міста Києва Демидов В.О., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наше Майбутнє» про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наше Майбутнє» (пл.. Оболонська, буд. 2А, м. Київ, 04210) до Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації (вул. Маршала Тимошенка, буд. 16, м. Київ, 04205), Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» (вул. Північна, буд. 22, м. Київ, 04214) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Господарського суду міста Києва надійшла зазначена позовна заява та передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.02.2020 позовна заява прийнята до розгляду, у вказаній справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.02.2020. Запропоновано відповідачам у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позовну заяву, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, запропоновано позивачу у строк не пізніше п`ять днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати відповідь на відзив в порядку статті 166 Господарського процесуального кодексу України, визначено відповідачам строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Копію ухвали суду про відкриття провадження отримано позивачем 19.02.2020, відповідачами 10.02.2020, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення.

19.02.2020 до суду від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву.

В підготовче засідання 20.02.2020 з`явилися уповноважені представники сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, у судовому засіданні у справі № 910/18949/19 оголошено перерву до 19.03.2020.

19.03.2020 до суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантину.

Також, 19.03.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з урахуванням поширення інфікування осіб вірусом SARS-CoV-2.

У зв`язку із установленням в Україні карантину у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215, від 20.03.2020 №242, від 25.03.2020 №239, від 29.03.2020 №241, від 02.04.2020 №255), судове засідання у справі № 910/18949/19 призначено на 21.05.2020.

21.05.2020 до суду від відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантину.

В підготовче засідання 21.05.2020 з`явилися уповноважені представники позивача, відповідача 2.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі № 910/18949/19 відкладено на 25.06.2020.

09.06.2020 від відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням представника відповідача 1 у відпустці.

23.06.2020 до суду від відповідача 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із посиленням протиепідемічних заходів на території та у приміщенні суду.

В підготовче засідання 25.06.2020 з`явилися представники позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.06.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі № 910/18949/19 відкладено на 23.07.2020.

26.06.2020 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення.

07.07.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

22.07.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

В підготовче засідання 23.07.2020 з`явилися представники відповідачів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі № 910/18949/19 відкладено на 30.07.2020.

29.07.2020 до суду від відповідача 2 надійшло клопотання про долучення доказів на виконання вимог суду.

В підготовче засідання 30.07.2020 з`явилися представники сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів відмовлено, у судовому засіданні оголошено перерву до 10.08.2020.

06.08.2020 до суду від відповідача 2 надійшли письмові пояснення.

10.08.2020 до суду від відповідача 1 надійшли письмові пояснення.

10.08.2020 до суду від позивача надійшли клопотання про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідачів та клопотання про залучення співвідповідача до участі у справі.

В підготовче засідання 10.08.2020 з`явилися уповноважені представники сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2020 клопотання позивача від 10.08.2020 про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідачів задоволено частково. Витребувано у Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації» (ідентифікаційний код 41661998, вул. Харківське шосе, буд. 4, м. Київ, 02160) копію реєстраційної справи на нерухоме майно - групу приміщень № 121 (А) площею 134 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2А. Витребувані документи надати до суду у строк до 10.09.2020. В решті клопотання відмовлено. Відкладено підготовче засідання у справі № 910/18949/19 на 17.09.2020.

04.09.2020 до суду від відповідача 1 надійшли письмові пояснення.

16.09.2020 до суду від відповідача 1 надійшло клопотання про неможливість участі представника у підготовчому засіданні 17.09.2020 у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю.

17.09.2020 відповідач 1 подав до суду пояснення на клопотання позивача щодо залучення до участі у справі у якості відповідача 3 Київську міську раду та збільшення позовних вимог.

В підготовче засідання з`явилися представники позивача та відповідача 2.

Витребувані судом докази (належним чином засвідчена копія реєстраційної справи на нерухоме майно - групу приміщень № 121 (А) площею 134 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2А) до суду станом на день підготовчого засідання 17.09.2020 не надходили, що свідчить про невиконання з боку Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації» ухвали Господарського суду міста Києва від 10.08.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2020 витребувано повторно у Комунального підприємства «Єдине вікно державної реєстрації» копію реєстраційної справи на нерухоме майно - групу приміщень № 121 (А) площею 134 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2А. Витребувані документи надати до суду у строк до 28.09.2020. Доручено представнику позивача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наше Майбутнє», вручення ухвали Комунальному підприємству «Єдине вікно державної реєстрації». Відкладено підготовче засідання у справі № 910/18949/19 на 01.10.2020.

01.10.2020 позивач подав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Демидова В.О., розгляд справи з 01.10.2020 перенесено на 16.10.2020.

У зв`язку з перебуванням судді Демидова В.О. у відпустці, розгляд справи з 16.10.2020 перенесено на 30.10.2020.

30.10.2020 представник позивача надав до суду клопотання про витребування доказів, а саме: витребувати у Державного підприємства «Національні інформаційні системи» реєстраційну справу на нерухоме майно - групу приміщень №121 (А) площею 134 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2-А; витребувати у Міністерства юстиції України реєстраційну справу на нерухоме майно - групу приміщень №121 (А) площею 134 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2-А.

Також 30.10.2020 представник позивача подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії, а саме: заборонити Оболонській районній в місті Києві державній адміністрації та Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району міста Києва» вчиняти будь-які дії, пов`язані з відчуженням прав (володіння, користування, розпорядження) на групу приміщень форпост №121 (А), розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, буд. 2-А. Заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській міській, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не виключно: державну реєстрацію права власності та інших речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації права власності та інших речових прав, реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, державну реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, скасування державної реєстрації обтяжень на нерухоме майно стосовно нерухомого майна - групи приміщень форпост №121 (А), розташованого за адресою: м. Київ, площа Оболонська, 2-А.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2020 у задоволенні клопотання позивача від 30.10.2020 про витребування доказів відмовлено. Закрито підготовче провадження у справі № 910/18949/19 та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.11.2020 о 12:00 год.

Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення позову, вивчивши матеріали справи, доходить такого висновку.

Відповідно до статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивачів, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім цього, вирішуючи питання про забезпечення позову та виходячи з приписів статей 13, 15, 74 ГПК України (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), господарський суд також має здійснити оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням зокрема того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову (у вигляді заборони третім особам вчиняти певні дії щодо предмета спору тощо) права відповідача або вказаних осіб, а відповідно чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу та яким чином; чи спроможний відповідач фактично (реально) виконати судове рішення в разі задоволення позову, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав та чи спроможний позивач захистити їх в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, якщо захід забезпечення позову не буде вжито судом.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Вказана правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду, викладеною у постанові від 17.09.2020у справі № 910/72/20.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, заявник зазначає, що відсутність доступу до приміщення і надалі, у випадку аварійних проривів труб та/або несправності системи опалення, спричинить негативні наслідки для будинку в цілому (матиме вплив на технічний стан) та для окремих власників квартир в будинку (спричинить додаткові витрати).

Також заявник зазначав, що відповідачами, без належних правових підстав, передано частину спірного майна площею 142,9 кв.м. в оренду, що підтверджується договором про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 03.08.2017 №02019, проте надання доступу до приміщення третім особам, за наявності спору щодо права власності на майно, унеможливить у майбутньому виконання рішення суду, оскільки вимагатиме від позивача додаткових дій, пов`язаних з розірванням договірних відносин стороною яких він не є, у судовому порядку. Зазначене не лише відтермінує безпосередній вступ позивача у право розпорядження власним майном, а й потягне за собою додаткові фінансові витрати мешканців будинку на відновлення свого порушеного права.

Разом з тим, позивачем не надано жодних доказів, які б підтверджували вчинення відповідачем конкретних дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після подання позову до суду.

При цьому позивачем не наведено фактичних обставин, з якими пов`язується застосування обраного заходу до забезпечення позову. Посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість настання в майбутньому негативних наслідків, без надання відповідного обґрунтування, в тому числі доказів вчинення відповідачем певних реальних дій, спрямованих на ухилення від виконання судового рішення чи зменшення його майна, не є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову.

Отже, посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість настання в майбутньому негативних наслідків, без надання відповідного обґрунтування, в тому числі доказів вчинення відповідачем на даний час певних реальних дій, не є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову.

Подана заява мотивована виключно припущенням про імовірну неможливість виконання рішення суду у даній справі, що не створює підстав для вжиття заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Системний аналіз висновків про застосування норм права, які викладені в постанові Верховного Суду від 25.05.2018 у справі № 916/2786/17, та положень ч. 1 ст. 136 і ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, дає підстави дійти висновку про те, що під час вирішення питання про необхідність задоволення чи відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову суди розглядають вказані заяви з застосуванням судового розсуду (окрім випадків, які передбачені в ч.ч.2, 5, 6, 7 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України ).

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Така правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 15.05.2019 у справі № 910/688/13.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, враховуючи, що заявником (позивачем) не надано належних та допустимих доказів на підтвердження поданої ним заяви, а саме: існування на даний час конкретних обставин, з якими пов`язується необхідність вжиття заходів забезпечення позову, - суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у зв`язку з її необґрунтованістю та недоведеністю.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Демидова В.О., повний текст ухвали складено та підписано 16.11.2020.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволені заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Наше Майбутнє» про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали 16.11.2020.

Суддя В.О. Демидов