СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"12" листопада 2020 р. Справа № 922/1116/20

Суддя Геза Т.Д.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , м.Харків, (вх. №2988 Х/2)

на рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020 (суддя - Аріт К.В., ухвалене в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, повний текст складено 10.08.2020),

у справі №922/1116/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АНД-Груп", м. Київ

до Фізичної особи-підприємця Дяк Олени Олексіївни, м. Харків

про стягнення 12 075,86 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "АНД-Груп" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором поставки від 17.10.2019 року в розмірі 12075,86 грн.

Рішенням господарського суду Харківської області від 10.08.2020 у справі №922/1116/20 позов задоволено повністю.

Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Дяк Олени Олексіївни на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АНД-Груп" вартість поставленого товару в розмірі 9728,76 грн., 43,86 грн. 3 % річних., 357,49 грн. пені, 1945,75 грн. штрафу, 2102 грн. судового збору.

29.10.2020 ОСОБА_1 звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою б/н від 28.10.2020, в якій просила скасувати рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020 у справі №922/1116/20 та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Апелянт також просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020 у справі №922/1116/20.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2020 сформовано наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Геза Т.Д., суддя Мартюхіна Н.О., суддя Плахов О.В.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV ГПК України з наступних підстав.

Згідно з п.3 ч.3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

У відповідності до ст.ст. 73, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належним та допустимим доказом надсилання іншим учасникам справи копії апеляційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція, тощо) з надісланням адресату листа з описом вкладення.

Серед додатків до апеляційної скарги від 28.10.2020 апелянт зазначив, що в якості доказів надсилання копії апеляційної скарги ним додано опис вкладення та квитанція про направлення цінного листа позивачу.

Відповідно до Акту відділу документального забезпечення та контролю Східного апеляційного господарського суду від 02.11.2020 № 922/1116/20, під час розкривання поштового відправлення, а саме - апеляційної скарги ОСОБА_1 від 28.10.2020 по справі № 922/1116/20, встановлено відсутність вказаних в апеляційній скарзі додатків, а саме: опису вкладення та квитанції про направлення Позивачу цінного листа з копією апеляційної скарги з додатками.

Не повідомлена сторона у справі належним чином, як учасник господарського процесу, позбавлена можливості володіти об`єктивною інформацією стосовно руху господарського процесу.

Враховуючи вищенаведене, апелянтом не додано належних доказів надсилання копії апеляційної скарги позивачу у справі - Товариству з обмеженою відповідальністю "АНД-Груп", що є порушенням вимог статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України, вищенаведене є підставою для застосування наслідків, які передбачені ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, а саме: залишення апеляційної скарги без руху з метою усунення скаржником протягом 10 днів з моменту отримання цієї ухвали недоліків.

Згідно з ч.2 ст.174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищенаведеного, апелянту необхідно надати до суду апеляційної інстанції докази надсилання копії апеляційної скарги з додатками Товариству з обмеженою відповідальністю "АНД-Груп" (опис вкладення та касовий чек, розрахункова квитанція).

Як зазначено вище, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до вимог частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Оскаржуване рішення ухвалене місцевим господарським судом 10.08.2020 в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, повний текст складено 10.08.2020.

Згідно наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення із штрихкодовим ідентифікатором № 034, копію рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020 відповідач (апелянт) отримав 22.08.2020.

Отже, двадцятиденний строк, встановлений ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, для подання апеляційної скарги закінчився 11.09.2020.

Апелянт звернувся до суду апеляційної інстанції 29.10.2020, тобто з пропуском процесуального строку, встановленого на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження заявник апеляційної скарги посилається на те, що починаючи з 12.03.2020 в Україні встановлено карантин - комплекс тимчасових заходів та обмежень, які запроваджуються урядом України з метою ліквідації епідемій.

Апелянт вважає, що продовження строку дії карантину, а також рекомендації утримуватись від відвідування органів державної, виконавчої та судової влади, інших установ і організацій (зокрема осіб, що надають правову допомогу через відсутність у відповідача спеціальних знань в області права) спричинило пропуск процесуального строку на апеляційне оскарження рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020.

Згідно з частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

В кпопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

В клопотанні чи заяві про поновлення процесуального отроку повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивізму та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

11 березня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (далі - постанова №211), на підставі якої з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року запровадив на території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

В подальшому дія карантину (адаптивного карантину) неодноразово продовжувалася.

На засіданні 26.08.2020 Урядом ухвалено рішення про продовження дії адаптивного карантину. Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020 № 760 дію адаптивного карантину продовжено до 31 жовтня 2020 року.

Відповідно до п. 4 розділу Х ГПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Разом з тим, відповідно до змісту Постанови № 211, заборони встановлені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 не поширювалися на заходи, необхідні для забезпечення роботи органів державної влади.

З матеріалів справи вбачається, що апелянт звернувся до суду апеляційної інстанції 29.10.2020, тобто у період дії адаптивного карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів та карантинних обмежень, тобто встановлено адаптивний карантин на території України, відповідно до якого, зокрема, дозволено перебування у громадських будівлях в масках або респіратора, відновлено регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні, а також перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про відсутність перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Апелянтом у клопотанні про поновлення строку на звернення з апеляційною скаргою не наведено жодних причин та обставин, які завадили йому при обізнаності щодо існування оскаржуваного рішення, отриманого ним 22.08.2020, звернутись з відповідною апеляційною скаргою протягом встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку.

Апелянтом не надано доказів, що обмеження, впроваджені Постановою №211 у зв`язку з встановленням на території України адаптивного карантину, завадили відповідачу своєчасно реалізувати право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі.

За таких обставин, підстави, на які в заяві посилається апелянт в обгрунтування наявності поважних причин пропуску процесуального строку, встановленого на апеляційне оскарження, є неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження, вказані нею у заяві (клопотанні), визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою (клопотанням) про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави для такого поновлення.

Частиною 4 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу б/н від 28.10.2020 ОСОБА_1 на рішення господарського суду Харківської області від 10.08.2020 у справі № 922/1116/20 залишити без руху.

ОСОБА_1 усунути впродовж 10 днів з моменту отримання ухвали недоліки, встановлені при поданні апеляційної скарги.

Докази усунення недоліків мають надійти до Східного апеляційного господарського суду не пізніше десятого дня з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, з урахуванням строків поштового перебігу.

Наслідки неусунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, визначені статтями 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач Т.Д. Геза