ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10.11.2020 м. ДніпроСправа № 904/4932/20

За позовом Комунального підприємства "Кривбасводоканал", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Приватного акціонерного товариства "Криворізький Міськмолокозавод №1", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості з плати за скид стічних вод з понаднормативними забрудненнями до систем централізованого водовідведення у сумі 321 822,63 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

За участю секретаря судового засідання Головахи К.К.

Представники:

Від Позивача Миколюк Д.О. -представник

Від Позивача Вдовенко М.В. -адвокат

Від Відповідача Жовтобрюх О.В. -предстанвик

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Кривбасводоканал" звернулось до господарського суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Криворізький Міськмолокозавод №1" про стягнення заборгованості з плати за скид стічних вод з понаднормативними забрудненнями до систем централізованого водовідведення у сумі 321 822,63 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем Договору №622 про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення від 29 березня 2006 року.

Ухвалою суду від 14.09.2020 позов залишено без руху та запропоновано Позивачу усунути недоліки позовної заяви.

17.09.2020 року на виконання ухвали від 14.09.2020 про усунення недоліків, Позивач направив клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

Ухвалою від 22.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

Відповідачем 13.10.2020 надано до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду, яка обґрунтована тим, що додана позивачем довіреність представника, який підписав позовну заяву, не містить повноважень на підписання позовних заяв, проте детально прописано перелік процесуальних документів, які представник може підписувати від імені довірителя.

Відповідач вважає, що викладене свідчить про те, що довіритель свідомо обмежив представника у повноваженнях щодо підписання документів, зокрема, у праві підписувати позовні заяви.

Текст довіреності містить елементи представництва фізичної особи. Зокрема, за текстом довіреності зазначено "виступати від мого імені та від підприємства", що містить ознаки довіреності, виданої від фізичної особи, яка, у свою чергу, має бути посвідчена нотаріально.

Крім того, за твердженнями відповідача, представництво КП "Кривбасводоканал" у цій справі може здійснюватися лише адвокатом або заявник може брати участь в судовому процесі через свого керівника, або інших осіб, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами (самопредставництво юридичної особи).

Ухвалою від 16.10.2020 призначено судове засідання на 10.11.2020.

Відповідач у судовому засіданні 10.11.2020 підтримав заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Позивач заперечив проти зазначеної заяви, вважає її безпідставною та такою, що не відповідає законодавству України.

Розглянувши заяву Відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд не вбачає підстав для її задоволення на підставі наступного.

Згідно п.2 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 56 цього Кодексу сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватися як у порядку самопредставництва, так й іншими особами як представниками юридичної особи за довіреністю. У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначено законодавством чи «установчими документами. Відповідно, особи, які представляють юридичну особу за довіреністю і виконують процесуальні дії на підставі наданих їм довіреністю повноважень, виступають від імені цієї особи як довірителя, а не в порядку самопредставництва. З огляду на викладене представник, звертаючись до суду від імені директора на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник у порядку самопредставництва.

Зазначена позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 27.07.2018 у справі № 910/9224/17.

Посилання відповідача на те, що позовна заява Комунального підприємства "Кривбасводоканал" до Приватного акціонерного товариства "Криворізький Міськмолокозавод №1" про стягнення заборгованості з плати за скид стічних вод з понаднормативними забрудненнями до системи централізованого водовідведення у загальному розмірі 321 822,63грн. підписана неуповноваженою особою, а саме представником Позивача Мамалигою З.І., оскільки вона не є адвокатом, спростовується наступним.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», яким внесено зміни до процесуального законодавства щодо самопредставництва органів державної влади, місцевого самоврядування та юридичних осіб.

Законодавець розмежував поняття «самопредставництво» та «представництво інтересів», які, відповідно, передбачають участь органу місцевого самоврядування у справі через свого керівника, іншу уповноважену особу відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) або через представника.

Чинним ГПК України, зокрема ч. 2 ст. 58, унормовано, що при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла 18 років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених ст. 59 цього Кодексу.

Зважаючи на положення ст. 12 ГПК України, малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто за змістом процесуального закону малозначними є справи, по-перше, визначені такими (малозначними) законом (п. 1 ч. 5 ст. 12 ГПК України), і по-друге, визнані малозначними судом (п. 2 ч. 5 ст. 12 ГПК України).

Зазначену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 25.06.2018 у справі № 927/5/18, від 02.10.2018 у справі № 910/2915/18, від 25.06.2018 у справі № 927/5/18, від 01.06.2018 у справі № 904/7536/17, від 11.10.2018 у справі 910/6435/18.

Отже з викладеного вбачається, що представництво інтересів учасника справи у малозначних справах може здійснювати не лише адвокат, а й інший законний представник із наданням суду доказів щодо уповноваження такої особи на представництво інтересів учасника справи відповідно до вимог процесуального законодавства.

Представник Комунального підприємства "Кривбасводоканал" Мамалига Зінаїда Іванівна займає посаду провідного юрисконсульта юридичного відділу по роботі з дебіторською заборгованістю юридичного управління Комунального підприємства "Кривбасводоканал", представляє інтереси Підприємства на підставі Довіреності від 02.01.2020 №5 згідно з умовами трудового договору (а.с. 114, 115).

Справа №904/4680/20 згідно ухвали від 22.09.2020 Господарським судом Дніпропетровської області визнана малозначною, тому розгляд справи №904/4680/20 за клопотанням позивача судом вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у ч. 4 цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, аналіз наведених норм засвідчує, що суд, вирішуючи питання про віднесення тієї чи іншої справи до категорії малозначних чи справ незначної складності, виходив із критеріїв, визначених ч. 3 ст. 247 ГПК України.

З огляду на викладене, суд відмовляє в задоволенні заяви Відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Приватне акціонерне товариство "Криворізький Міськмолокозавод №1" про залишення позовної заяви без руху - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення 10.11.2020.

Оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Повний текст ухвали складено - 11.11.2020

Суддя Н.Г. Назаренко