УХВАЛА

09 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 916/2067/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного підприємства "Добробуд-Град"

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 і

рішення Господарського суду Одеської області від 24.02.2020, у справі

за позовом Приватного підприємства "Добробуд-Град"

до Управління капітального будівництва Одеської міської ради,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Одеської міської ради,

про стягнення 28 681 170,20 грн,

ВСТАНОВИВ:

15.06.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Приватного підприємства "Добробуд-Град" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 (повний текст складено 14.05.2020) і рішення Господарського суду Одеської області від 24.02.2020 у справі № 916/2067/19, подана 15.06.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через засоби поштового зв`язку.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.06.2020 касаційну скаргу Приватного підприємства "Добробуд-Град" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 і рішення Господарського суду Одеської області від 24.02.2020 у справі № 916/2067/19 залишено без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку із несплатою судового збору та надано строк для усунення недоліків до 17.07.2020, який при цьому не повинен був перевищувати десяти днів із дня вручення зазначеної ухвали скаржникові.

Копію ухвали Верховного Суду від 23.06.2020 було направлено Приватному підприємству "Добробуд-Град" 24.06.2020, а також повторно - 19.08.2020, на адресу: вул. Марсельська, буд. 2 Б, м. Одеса, 65069, яка була зазначена у тексті касаційної скарги та міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як адреса місцезнаходження юридичної особи.

21.09.2020 відправлення з копією ухвали Верховного Суду від 23.06.2019 повернулось на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з відміткою на конверті причини невручення цього відправлення "За закінченням терміну зберігання".

30.09.2020 відправлення з копією ухвали Верховного Суду від 23.06.2019 повернулось на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з відміткою на конверті причини невручення цього відправлення "Адресат відсутній за вказаною адресою".

Суд звертає увагу на те, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (Суд враховує висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), провадження № 11-268заі18).

Також за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку Суд застосовує як джерело права, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 41 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, заява № 3236/03).

Суд звертає увагу також на висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 906/142/18, про те, що «приписи ГПК України не дозволяють дійти висновку, що повернення ухвали суду про призначення розгляду скарги з вказівкою причини повернення: «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення» є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Повернення із вказаної причини не свідчить ні про відмову сторони від одержання відправлення, ні про її незнаходження за адресою, повідомленою суду. Подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17». Суд враховує, що цей висновок зроблено стосовно (1) оцінки повернення поштового відправлення суду з вказівкою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення»; (2) стосовно належного повідомлення відповідача. Відповідачем у тій справі, як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду, була фізична особа, в частині відкриття провадження про солідарне стягнення боргу з якої місцевий суд відмовив ухвалою. Апеляційний суд скасував цю ухвалу за наслідками розгляду апеляційної скарги позивача на неї, про який (розгляд) відповідач, за висновком Великої Палати, не був належним чином повідомлений. Отже, у зазначеній справі особа не брала участі у розгляді справи взагалі і не була повідомлена про відкриття провадження або про час і місце розгляду ні місцевим, ні апеляційним судом, тобто не розглядається як сторона, якій відомо про судове провадження, і яка, за практикою ЄСПЛ, повинна в розумні інтервали часу вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-ІХ від 30.03.2020, який набрав чинності 02.04.2020, Розділ Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України доповнено пунктом 4 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 731-ІХ від 18.06.2020, який набрав чинності 17.07.2020, внесено зміни до пункту 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України та викладено його в такій редакції: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Згідно з частиною 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Проте Приватне підприємство "Добробуд-Град" не усунуло недоліків касаційної скарги у встановлений законом строк і з клопотанням про продовження процесуальних строків не зверталося.

Оскільки скаржник не усунув недоліки, зазначені в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.06.2020, касаційна скарга Приватного підприємства "Добробуд-Град" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 і рішення Господарського суду Одеської області від 24.02.2020 у справі № 916/2067/19 має бути повернута на підставі статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись частиною 4 статті 174, статтями 234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного підприємства "Добробуд-Град" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 і рішення Господарського суду Одеської області від 24.02.2020 у справі № 916/2067/19 повернути заявникові.

2. Копію касаційної скарги та оригінали доданих до неї документів повернути Приватному підприємству "Добробуд-Град".

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак