УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

16.11.2020Справа № 910/18214/19
Господарський суд міста Києва, у складі судді Чинчин О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 )
до за участю про1. Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1; ідентифікаційний код: 14360570), 2. Міністерства фінансів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 12/2; ідентифікаційний код: 00013480) та 3. Державної організації (установи, закладу) «Фонд гарантування вкладів фізичних осіб» (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 17; ідентифікаційний код: 21708016) третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів 1. Національного банку України (01601, м. Київ, вул. Інститутська, буд. 9; ідентифікаційний код: 00032106) 2. Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 12/2) визнання договорів недійсними

Представники: без повідомлення представників сторін

ВСТАНОВИВ:

19.12.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 з вимогами до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», Міністерства фінансів України та Державної організації (установи, закладу) «Фонд гарантування вкладів фізичних осіб» про визнання недійсними Договору про придбання акцій від 20.12.2016 та Договору купівлі-продажу акцій №БВ-744/16/13010-05/131 від 21.12.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху; встановлено позивачу строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, вказані судом в ухвалі від 24.12.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.01.2020 відкрито провадження у справі №910/18214/19; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 05.02.2020; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

23.01.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 3 надійшов відзив на позовну заяву.

24.01.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач 1, в тому числі, залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Національний банк України.

05.02.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №910/18214/19 до закінчення апеляційного розгляду справи №826/7432/17.

05.02.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач 2, в том числі, просив суд залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Національний банк України та Кабінет Міністрів України.

У підготовчому засіданні 05.02.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Національний банк України (третя особа 1) та Кабінет Міністрів України (третя особа 2); про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на 04.03.2020.

18.02.2020 до Господарського суду міста Києва від третьої особи 1 надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

04.03.2020 підготовче засідання не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Чинчин О.В. на лікарняному

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 підготовче засідання у справі №910/18214/19 призначено на 09.04.2020.

11.03.2020 до Господарського суду міста Києва від третьої особи 2 надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, зважаючи на період карантину, визначений постановою КМУ "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 №211 із змінами, внесеними згідно Постанов КМ, з урахуванням рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, а також листа Ради суддів України від 16.03.2020р. 9/рс-186/20, у судовому засіданні 09.04.2020 судом було оголошено перерву без визначення дати та часу наступного судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2020 судове засідання у справі №910/18214/19 призначено на 28.05.2020.

У підготовчому засіданні 28.05.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 25.06.2020.

25.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшли заперечення на клопотання позивача про зупинення провадження у справі.

25.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшло клопотання про закриття провадження у справі на підставі пункту 7 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізмів регулювання банківської діяльності" від 13.05.2020 № 590-ІХ.

У підготовчому засіданні 25.06.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 16.07.2020.

16.07.2020 від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача 1 про закриття провадження у даній справі.

16.07.2020 позивачем подано клопотання про зупинення провадження у справі №910/18214/19 до розгляду Конституційним Судом України справ: 1) за конституційним поданням Верховного Суду щодо відповідності (конституційності) Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" (у цілому) положенням ст. 6, ч. 1 ст. 8, ч. 4 ст. 13, ст. 21, ст. 22, ч.ч. 1, 4, 5 ст. 41 Конституції України; 2) за конституційним поданням 64 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення механізмів регулювання банківської діяльності", його окремих положень, а також положень інших законодавчих актів в редакції цього Закону.

У підготовчому засіданні 16.07.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 19.08.2020.

18.08.2020 відповідачем 1 подані письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

18.08.2020 позивачем подані додаткові письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 19.08.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 09.09.2020.

08.09.2020 позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи; клопотання про витребування постанови Великої Палати Верховного Суду у справі №826/20221/16 та клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду справи №826/7432/17.

У підготовчому засіданні 09.09.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відмову в задоволенні клопотання Позивача про витребування доказів; відмову в задоволенні клопотання Позивача про зупинення провадження у справі до розгляду справи №826/7432/17; відмову в задоволенні клопотання Позивача про відкладення розгляду справи з вказаних в ньому підстав; про визнання явки Позивача або його представника в судові засідання обов`язковою та про відкладення підготовчого засідання на 07.10.2020 року.

05.10.2020 відповідачем-2 подано клопотання про відкладення розгляду справи.

06.10.2020 позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи; клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Відповідачів - Кабінет Міністрів України та заяву про зміну підстав позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2020 року заяву ОСОБА_1 про зміну підстав позову у справі №910/18214/19 повернуто Заявнику без розгляду.

У підготовче засідання 07.10.2020 року з`явились представники відповідача-1 та третіх осіб; інші представники не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2020 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача про відкладення розгляду справи з вказаних в ньому підстав, відмовлено в задоволенні клопотання Позивача, оскільки Кабінет Міністрів України вже залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Відповідача, задоволено клопотання Відповідача-2 про відкладення розгляду справи, відкладено підготовче судове засідання на 21.10.2020 року.

20.10.2020 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

20.10.2020 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

21.10.2020 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Третьої особи - 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Підготовче засідання, призначене на 21.10.2020 року, не відбулось з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19 та призначено на 18.11.2020 року.

Суд, розглянувши заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19, зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 та додані до неї документи, встановив, що вказана заява не відповідає вимогам ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Одночасно, відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі..

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (735 700 грн. 00 коп.) З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн. 00 коп.)

Судом враховано, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог (пункт 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року «Про деякі питання практики застосування розділу VІ Господарського процесуального кодексу України»).

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Згідно зі ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Як вбачається з матеріалів заяви про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19, Позивачем заявлено вимоги про:

- визнання недійсним з моменту укладення Договорів про придбання акцій №85/2016 від 20.12.2016 року, що укладений між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», від імені якого діяв Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в особі уповноваженої особи Фонду на тимчасову адміністрацію у ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» Славкіної Марини Анатоліївни та ОСОБА_1 , від імені якого діяла уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» Шевченко Андрій Миколайович;

- визнання недійсним з моменту укладення Договору купівлі-продажу акцій Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» № БВ-744/16/1 ЗО 10-05/131 від 21.12.2016 року, укладений між Державою Україна в особі Міністерства фінансів України та усіма особами, які станом на 21.12.2016 року були власниками простих іменних акцій Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», від імені яких діяла уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію в Публічному акціонерному товаристві комерційний банк «ПРИВАТБАНК» Шевченко Андрій Миколайович, яка діяла в інтересах Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в інтересах і за рахунок якої діяло Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», в частині, що стосується прав та інтересів ОСОБА_1 - щодо 2 068 656 штук простих іменних акцій, випущених Акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК», що становить 2,7249% від загальної кількості випущених акцій Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК».

- визнання розміру статутного капіталу Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» у розмірі 21 256 468 800,00 гривень, що поділений на 75 915 960 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 280,00 гривень кожна, які становить 100% від загальної кількості випущених акцій Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК».

- визнання розміру частки акцій ОСОБА_1 у кількості 2,7249 відсотків акцій статутного капіталу Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», що складається з 2 068 656 штук простих іменних акцій, випущених Акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК».

- витребування з володіння Держави Україна на користь ОСОБА_1 2 068 656 штуки простих іменних акцій, випущених Акціонерним товариством комерційний банк «ПРИВАТБАНК», що становить 2,7249% від загальної кількості випущених акцій Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК», що належали на праві приватної власності ОСОБА_1 станом на 18 грудня 2016 року.

Таким чином, у заяві про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 Позивачем заявлено 4 вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

В той же час, при зверненні до суду з позовною заявою Позивачем було заявлено лише дві вимоги немайнового характеру та сплачено судовий збір у загальному розмірі 3842 грн. 00 коп.

За таких підстав, при зверненні до суду з вказаною заявою Позивачем повинен бути доплачений судовий збір у розмірі 4 204 грн. 00 коп. за 2 вимоги немайнового характеру та 735 700 грн. 00 коп. за 1 вимогу майнового характеру (280 грн. вартість 1 простої іменної акції * 2 068656 штуки = 579223680 грн.), а всього 739 904 грн. 00 коп. відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Водночас, Судом встановлено, що до матеріалів вказаної заяви Позивачем додано квитанцію про сплату №25568 від 20.10.2020 року лише на суму 2 102 грн., яке не може бути належним та допустимим доказом сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та розмірі.

Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 слід залишити без руху та надати Позивачу строк для усунення виявлених недоліків.

Згідно з ч.ч.12, 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 176 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову від 20.10.2020 року по справі №910/18214/19 - залишити без руху.

2. Надати Позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у встановлених Законом України «Про судовий збір» порядку та у розмірі 737 802 грн. 00 коп. в оригіналі .

3. Роз`яснити Позивачу, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде залишена без розгляду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 16 листопада 2020 року.

Суддя О.В. Чинчин