РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.11.2020Справа № 910/11640/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Гулевець О.В. розглянувши матеріали господарської справи у спрощеному позовному провадженні без проведення судового засідання

за позовом Керівника Маріупольської місцевої прокуратури №2 Донецької області в інтересах держави в особі Комунального підприємства "Міське управління капітального будівництва"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК"

про стягнення 388 953,12 грн

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Керівник Маріупольської місцевої прокуратури №2 Донецької області звернувся в інтересах держави в особі Комунального підприємства "Міське управління капітального будівництва" до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК" про стягнення 388 953,12 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2020 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

07.09.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків, допущених при поданні до суду даного позову.

Враховуючи те, що позовна заява, з урахуванням усунених недоліків, відповідає вимогам, викладеним у ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкриття провадження у справі.

Господарський суд міста Києва від 14.09.2020 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі № 910/11640/20, розгляд справи постановив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

У відповідності до ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частинною третьою статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

12.11.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів по справі та письмові пояснення по суті спору, в яких Комунальне підприємство "Міське управління капітального будівництва" підтримав позовні вимоги.

Відповідач відзиву на позов не надав. Про розгляд справи відповідача було повідомлено ухвалою суду від 14.09.2020, направленою на адресу місця реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК": 04050, м. Київ, вул. Ю.Іллєнка, буд. 81 А, офіс 302-303, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно із ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У відповідності до ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Ухвала суду від 14.09.2020 повернута на адресу суду поштовим відділенням зв`язку.

Отже, за змістом пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, вказана ухвала вручена відповідачу та відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 Господарського процесуального кодексу України, не подав до суду відзив на позов, тобто не скористався наданим йому процесуальним правом, передбаченим статтею 178 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вище наведене, суд прийшов до висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини другої статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави. Якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владні повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Статтею 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначені законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою. Прокурор який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції спірних правовідносинах.

Як вбачається з позовної заяви, позов подано прокурором в інтересах держави в особі Комунального підприємства «Міське управління капітального будівництва», а позовні вимоги аргументовано тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю «ПБК КЛАСИК» не виконано зобов`язання за договором підряду №141/2018 від 12.10.2018, у зв`язку з чим останній має сплати штрафні санкції у розмірі 399 953,12 грн.

В обґрунтування позову, прокурором зазначається про порушення інтересів держави у несвоєчасному та неналежному виконанню зобов`язань у господарських правовідносинах з боку суб`єкта господарювання перед учасниками бюджетного процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 БК України за обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 22 БК України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них у встановленому порядку обсяги бюджетних асигнувань.

Пунктом 39 ч. 1 ст. 64 БК України визначено, що до доходів загального фонду бюджетів сіл, селищ та міст належать: штрафні санкції внаслідок невиконання укладених розпорядником бюджетних коштів договорів з суб`єктами господарювання на придбання товарів, робіт і послуг за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів.

Згідно ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Положеннями ст. 28 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать здійснення відповідно до закону контролю за дотриманням зобов`язань щодо платежів до місцевого бюджету на підприємствах і в організаціях незалежно від форм власності.

Відповідно до Рішення Маріупольської міської ради №5/25-4527 від 04.11.2008 створено Комунальне підприємство «Міське управління капітального будівництва».

Згідно Статуту КП «Міське управління капітального будівництва» є комунальною власністю територіальної громади міста Маріуполя від імені та в інтересах якої права суб`єкта комунальної власності здійснює Маріупольська міська рада.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що компетентним органом щодо захисту інтересів держави у бюджетній сфері є КП «Міське управління капітального будівництва», яке організовує внутрішній контроль для забезпечення дотримання законності та ефективності використання бюджетних коштів.

Як вбачається з матеріалів справи, Маріупольською місцевою прокуратурою №2 Донецької області неодноразово спрямувались листи, а саме: №39/1-3747вих.19 від 12.11.2019, №39/1-4108вих.-19 від 17.12.2019, №39/1-35вих.20 від 08.01.2020 на адресу КП «Міське управління капітального будівництва» про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «ПБК КЛАСИК» умов договору підряду №141/2018 від 12.10.2018.

Листами №35-1722-07 від 24.01.2020, №617455 від 09.12.2019 КП «Міське управління капітального будівництва» надавали відповіді про підготовку позову до суду. Проте, КП «Mіське управління капітального будівництва» не вжито заходів щодо стягнення суми штрафних санкцій за невиконання умов договору та не пред`явлено відповідний позов до суду.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено обставини, на яких ґрунтуються доводи Маріупольської місцевої прокуратури №2 Донецької області щодо підстав для представництва держави у суді в інтересах КП «Mіське управління капітального будівництва».

12.10.2018 між Комунальним підприємством "Міське управління капітального будівництва" (позивач, замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК" (відповідач, підрядник) укладений договір №141/2018 (надалі - договір), відповідно до умов якого підрядник приймає на себе зобов`язання на свій ризик виконати роботи проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Будівництво майданчиків: універсального, з антивандальними тренажерами та воркаут при СШ 42, вул. Карпинського, 25 у Кальміуському районі м. Маріуполя» (далі - об`єкт), а замовник прийняти та оплатити такі роботи. Код ДК 021:2015:45000000-7 (Будівельні роботи та поточний ремонт).

Якщо під час будівництва виникає потреба у виконанні додаткових робіт, не врахованих проектною документацією, підрядник зобов`язаний в установлені Договором підряду строки повідомити про це замовника та оформити разом з замовником акт на додаткові роботи. Та якщо підрядник не повідомив замовника в установленому порядку про необхідність виконання додаткових робіт, він не може вимагати від замовника оплати збитків, замовника, зокрема, у зв`язку з тим, що зупинення робіт загрожувало знищенням або пошкодженням об`єкта будівництва. виконаних додаткових робіт і відшкодування завданих йому якщо не доведе, що проведення таких робіт було необхідне в інтересах замовника, зокрема, у зв`язку з тим, що зупинення робіт загрожувало знищенням або пошкодженням об`єкта будівництва (п. 1.2. договору).

Відповідно до п. 1.4. договору джерело фінансування: кошти міського бюджету.

Згідно з п. 1.5. договору обсяг, вартість та термін виконання робіт визначаються затвердженою проектно-кошторисною документацією та доданими до договору календарним графіком виконання робіт і договірною ціною, які є невід`ємною частиною договору.

Пунктом 3.1. договору встановлено, що ціна договору складає 2 997 000,00 грн, у тому числі ПДВ 499 500,00 грн. Договірна ціна складається згідно з Правилами визначення вартості будівництва- ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (з урахуванням змін та доповнень).

У відповідності до п. 3.3. договору передбачено, що обсяг робіт на 2018 pік визначений згідно з виділеними бюджетними коштами складає 2 997 000,00 грн, у тому числі ПДВ 499500,00 грн, за рахунок коштів міського бюджету.

Згідно із п.4.1. договору, розрахунки за цим договором проводяться шляхом надання попередньої оплати та оплати за фактично виконані роботи.

Облік та оплата виконаних робіт здійснюються на підставі акту виконаних підрядних робіт, складеного за формою КБ-2в, і довідки про вартість виконаних підрядних робіт, складеної за формою КБ-3 (п. 4.3. договору).

За змістом пункту 4.4. договору замовник перевіряє ці документи і в разі відсутності зауважень підписує та передає їх для проведення розрахунків, які здійснюються протягом 20 календарних днів при наявності та в межах коштів, які зараховано на реєстраційний рахунок замовника по Об`єкту на дату підписання актів. У разі затримки бюджетного фінансування, розрахунки за виконані роботи здійснюються протягом 20 робочих днів з дати отримання замовником бюджетного призначення на свій реєстраційний рахунок.

Розрахунки проводяться шляхом поетапної оплати замовником виконаних робіт згідно договірної ціни в об`ємі не більше піж 95% від їх загальної вартості на підставі підписаних між замовником та підрядником актів форми КБ-2в, довідок форми КБ-3 1 рахунків, які надаються підрядником не пізніше 20 числа поточного місяця (п. 4.5. договору).

Остаточний розрахунок за виконані роботи в розмірі 5 % договірної ціни робіт провадиться замовником протягом 14 робочих днів від дня отримання декларації про готовність об`єкта до експлуатації та дати введення об`єкта в експлуатацію (п. 4.5 договору).

Пунктом 4.2. договору (в редакції Додаткової угоди №1 від 24.10.2018 до договору) згідно Постанови Кабінету Міністрів від 27.12.2001 року № 1764 та згідно Постанови Кабінету Міністрів від 23.04.2014 № 117, замовник перераховує підряднику попередню оплату в розміpі 30% від вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язаний використати отриману попередню оплату на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів, виконання робіт протягом трьох місяців після одержання попередньої оплати, впродовж поточного бюджетного року. Після закінчення строку, невикористані суми попередньої оплати повертаються замовникові не пізніше 25.12.2018.

У пункті 5.1. договору сторони дійшли згоди, що строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 15 жовтня 2018 року; - закінчення робіт: 14 грудня 2018 року.

04.12.2018 між сторонами укладено Додаткову угоду №2 до договору, в якій визначено, що строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 12 листопада 2018 року; - закінчення робіт: 11 січня 2019 року.

Також, 12.12.2018 між сторонами укладено Додаткову угоду №3 до договору, відповідно до якої строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 15 жовтня 2018 року; - закінчення робіт: 11 січня 2019 року.

Додатковою угодою №4 від 01.02.2019 сторони погодили, що строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 15 жовтня 2018 року; - закінчення робіт: 03 березня 2019 року.

Окрім того, у Додатковій угоді № 5 від 26.02.2019 встановлено, що у зв`язку з неможливістю виконання робіт за несприятливих погодних умов, сторони дійшли згоди призупинити виконання робіт за договором з 26.02.2019 до утворення сприятливих умов.

30.07.2019 між сторонами укладено Додаткову угоду №6 до договору, в якій сторонами погоджено, що строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 15 жовтня 2018 року; - закінчення робіт: 04 серпня 2019 року.

Також, Додатковою угодою №6 до договору сторони дійшли згоди, що п. 3.3. договору доповнити: обсяг робіт, виконаних у 2018 році, складає 821 432,54 грн, у тому числі ПДВ 136 905,42 грн, за рахунок коштів міського бюджету. Обсяг робіт, який належить виконати у 2019 році, визначений згідно з виділеними бюджетними коштами складає 2 175 567,46 грн, у тому числі ПДВ 362 594,57 грн, за рахунок коштів міського бюджету.

Підрядник приступає до виконання робіт з моментy отримання попередньої оплати. Якщо підрядник отримав попередню оплату після передбаченого в договорі строку початку виконання робіт, підрядник може внести відповідні зміни до календарного графіку виконання робіт і затвердити їх у замовника.

Відповідно до п.5.6. договору, у разі зупинення робіт за вказівкою замовника сторони зобов`язані скласти двосторонній акт про виконану частину робіт та фактичні витрати підрядника. Після складання акту сторони повинні впродовж 10 календарних днів провести та перерахування взаєморозрахунки враховуючи виконані підрядником роботи та перерахування попередньо оплати.

У разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань, встановлених п.п. 4.3, 5.1, 6.3.1, 6.3.3, 6.3.15, 6.3.20, 11.9.2, 11.9.3 цього договору підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі подвійної облікової станки НБУ від суми договору за кожен день прострочення порушеного зобов`язання (п. 7.3. договору).

Згідно з п. 10.1. договору (в редакції Додаткової угоди №2 до договору) даний договір набирає чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2019, а в частині виконання зобов`язань сторонами - до повного виконання зобов`язань за договором. Цей договір є перехідним згідно із програмою соціально-економічного розвитку міста Маріуполя».

08.11.2018 позивач сплатив відповідачу грошові кошти у сумі 899 100,00 грн. (призначення платежу - попер.опл.за буд.майд.унів., з антив.трен. та ворк.при СШ№42, вул. Карп.25, рахунок СФ-000005 від 08.11.2018, дог 141/2018 від 12.10.2018), в підтвердження чого позивачем надано копію платіжного доручення №398 від 08.11.2018.

В обґрунтування позовних вимог прокуратура посилається на те, що відповідач в порушення умов договору №141/2018 від 12.10.2018 построчив виконання взятих на себе зобов`язань по договору та роботи, передбачені договором своєчасно не виконав.

15.11.2019 позивач направив відповідачу претензію вих. №606625 про виконання робіт за договором в строк до 25.11.2019 та сплати 287 547,78 грн пені за порушення виконання зобов`язань за договором.

27.11.2019 відповідач направив лист-відповідь №06/11 про відкликання претензії.

Прокуратура зазначає, що оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК" не виконав весь обсяг робіт, передбачених договором, позивачем нараховано штрафні санкції на підставі п.7.3.. договору за несвоєчасне виконання умов договору підряду у сумі 388 953,12 грн.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 1 ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Відповідно до п. 3.1. договору ціна договору складає 2 997 000,00 грн, у тому числі ПДВ 499 500,00 грн. Договірна ціна складається згідно з Правилами визначення вартості будівництва- ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (з урахуванням змін та доповнень).

Пунктами 3.3. договору в редакцій Додаткової угоди №6 встановлено, що обсяг робіт, виконаних у 2018 році, складає 821 432,54 грн, у тому числі ПДВ 136 905,42 грн, за рахунок коштів міського бюджету. Обсяг робіт, який належить виконати у 2019 році, визначений згідно з виділеними бюджетними коштами складає 2 175 567,46 грн, у тому числі ПДВ 362 594,57 грн, за рахунок коштів міського бюджету.

08.11.2018 позивач сплатив відповідачу попередню оплату у сумі 899 100,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №398 від 08.11.2018.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно із ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Відповідно до п.5.1. договору в редакції Додаткової угоди №6 до договору, строки виконання робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору і становлять: - початок робіт: 15 жовтня 2018 року; - закінчення робіт: 04 серпня 2019 року.

Отже, відповідач повинен був виконати роботи, обумовлені договором у строк до 14.08.2019.

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Аналогічна правова норма передбачена частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України.

Оскільки виконання зобов`язання, проведене належним чином, є однією із підстав його припинення (ст. 599 ЦК), то виконання боржником, у даному випадку відповідачем як підрядником за договором (зобов`язаною стороною за договором в частині виконання робіт), повинно бути підтверджено відповідачем належним чином.

Частиною 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З урахуванням наведеного, тягар доведення належного виконання відповідачем свого обов`язку за договором, а так само обставин, які перешкоджали виконанню цього обов`язку, несе відповідач як боржник у цьому зобов`язанні.

Аналогічна позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02.07.2018 по справі №910/20193/17.

За змістом пункту 4.3 договору облік та оплата виконаних робіт здійснюються на підставі акту виконаних підрядних робіт, складеного за формою КБ-2в, і довідки про вартість виконаних підрядних робіт, складеної за формою КБ-3.

У відповідності до договору підряду сторонами погоджено, що приймання виконаних відповідачем робіт оформляється та підтверджується сторонами актом виконаних підрядних робіт, складеного за формою КБ-2в, і довідкою про вартість виконаних підрядних робіт, складеної за формою КБ-3.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повного виконання відповідачем робіт за договором на суму 2 997 000,00 грн.

Приписами частини 1 статі 216 Господарського кодексу України визначено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставі і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

За змістом з ч. 2 ст. 217 ГК України одним з видів господарських санкцій є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню (ч. 1 ст. 230 ГК України).

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 ГК України).

У відповідності до ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Відповідно до статей 610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Пунктом 7.3. договору сторони погодили, що у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань, встановлених п.п. 4.3, 5.1, 6.3.1, 6.3.3, 6.3.15, 6.3.20, 11.9.2, 11.9.3 цього договору підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми договору за кожен день прострочення порушеного зобов`язання.

Розрахунок пені у сумі 388 953,12 грн., нарахованої за період з 05.08.2019 по 31.12.2019 на суму договору у розмірі 2 997 000,00 грн. є арифметично вірним.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи наявність прострочення виконання робіт за договором, оскільки розрахунок штрафу є вірним, суд прийшов до висновку про обґрунтованість вимоги про стягнення з відповідача штрафу у сумі 388 953,12 грн, у зв`язку із чим суд задовольняє вимоги у цій частині.

Приписами ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, суд задовольняє позовні вимоги КерівникаМаріупольської місцевої прокуратури №2 Донецької області в інтересах держави в особі Комунального підприємства "Міське управління капітального будівництва" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПБК КЛАСИК" про стягнення 388 953,12 грн.

Судовий збір за розгляд справи відповідно до ст. 129 ГПК України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК КЛАСИК» (04050, м. Київ, вул. Ю.Іллєнка, буд. 81 А, офіс 302-303) на користь Комунального підприємства «Міське управління капітального будівництва» (87535, Донецька обл, м. Маріуполь, вул. Купріна, буд. 23, ідентифікаційний код 04011733) штраф у сумі 388 953,12 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ПБК КЛАСИК» (04050, м. Київ, вул. Ю.Іллєнка, буд. 81 А, офіс 302-303) на користь прокуратури Донецької області (87500, Донецька обл., м. Маріуполь, вул. Університетська, 6, ідентифікаційний код: 25707002) судовий збір у сумі 5 834,30 грн.

Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Дата складення повного тексту рішення: 13.11.2020.

Суддя О.В. Гулевець