УХВАЛА

09 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 922/733/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Могил С.К. - головуючий (доповідач), Волковицька Н.О., Случ О.В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020

у справі № 922/733/20

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 Харківської області

до:

1) Харківської міської ради Харківської області;

2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради;

3) Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання договору купівлі-продажу недійсним, зобов`язання повернення майна,

В С Т А Н О В И В:

Фізичною особою-підприємцем Товаренко Анжелою Анатоліївною 12.10.2020 подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 (повний текст складено 18.09.2020) у справі № 922/733/20.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 21.10.2020 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам ст.ст. 287 - 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), Суд дійшов висновку, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

У касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав) (п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України).

В касаційній скарзі заявник вказує на те, що розгляд даної справи має виняткове значення для Товаренко Анжели Анатоліївни та дана справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики у спорах, пов`язаних із визнанням договору купівлі-продажу недійсним з підстав наявності порушень законодавства щодо приватизації. Також скаржник стверджує, що Верховним Судом в даному випадку судову практику не сформовано.

Водночас посилання скаржника в касаційні скарзі на п.п. "а", "в" п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України як на підставу для відкриття касаційного провадження, колегією суддів не приймаються, з огляду на те, що дана справа не відноситься до категорії малозначних справ або справ з ціною позову, що не перевищує п?ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд зазначає, що у разі подання касаційної скарги на підставі п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України (якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах), скаржник повинен чітко вказати щодо питання застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Частиною 1 ст. 300 ГПК України передбачено, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Таким чином процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок чітко визначити конкретну підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбаченої (передбачених) ст. 287 ГПК України, а тому право касаційного оскарження обмежено виключно тими підставами, які передбачені наведеними вище положеннями ст. 287 ГПК України.

При цьому правильність оформлення касаційної скарги, зокрема, її вимоги, зміст та підстави касаційного оскарження, покладається саме на заявника касаційної скарги.

Отже, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху як такої, що оформлена з порушенням вимог, встановлених п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України. Скаржнику необхідно вказати щодо питання застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до п.п. 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону).

Приписами абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Абзацем 1 ч. 3 ст. 6 Закону передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 у розмірі 2 102 грн.

Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст.163 ГПК України)

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Як вбачається з постанови Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020у справі № 922/733/20 (текст розміщено на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень), рішення Господарського суду Харківської області від 06.07.2020 у справі № 922/733/20 скасовано в частині відмови в задоволенні позову прокурора щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 24.07.2018 № 5611-В-С, зі скасуванням запису про проведену державну реєстрацію права власності від 16.08.2018 № 27560568; та в частині зобов`язання Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № 45, 46, в житловому будинку літ. "А-9", розташованого за адресою: м . Харків, вул. Танкопія, 6, а Харківську міську раду Харківської області - прийняти вказані приміщення. В цій частині ухвалено нове рішення, яким визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 24.07.2018 № 5611-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Товаренко Анжелою Анатоліївною, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гавриловою С.А. і зареєстрований в реєстрі за № 1135 та скасовано запис про проведену державну реєстрацію права власності від 16.08.2018 № 27560568, зобов`язано Фізичну особу-підприємця Товаренко Анжелу Анатоліївну повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № 45, 46, в житловому будинку літ. "А-9" (вартість майна 77 460 грн.), розташованого за адресою: м . Харків, вул. Танкопія, 6, а Харківську міську раду Харківської області - прийняти вказані приміщення. В іншій частині рішення залишено без змін.

В касаційній скарзі заявник просить постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 скасувати повністю, а рішення Господарського суду Харківської області від 06.07.2020 у справі № 922/733/20 залишити в силі, отже належною до сплати сумою судового збору за подання касаційної скарги у даному випадку є 8 408 грн.(2 102 + 2 102)* 200%.

Проте скаржником до матеріалів касаційної скарги не додано доказів сплати судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 292 ГПК України встановлено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд вказує на те, що скаржнику необхідно сплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує сплату 8 408 грн. за наведеними нижче реквізитами.

- Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102,

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Відповідно до ст. 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова Східного апеляційного господарського суду у справі № 922/733/20 ухвалена від 16.09.2020 (повний текст складено 18.09.2020), тому останнім днем оскарження зазначеної постанови, відповідно до положень ГПК України, є 08.10.2020.

Проте Фізична особа-підприємець Товаренко Анжела Анатоліївна подала касаційну скаргу 12.10.2020, тобто поза межами двадцятиденного строку, встановленого ч. 1 ст.288 ГПК України для подання касаційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В тексті касаційної скарги міститься клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що повний текст постанови Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 у справі № 922/733/20 скаржник не отримав, а дізнався про її існування та зміг ознайомитись з її змістом з інтернет-ресурсу "Єдиний державний реєстр судових рішень", тому скаржник вважає причини пропуску строку поважними та просить його поновити.

Разом з цим, як убачається з постанови Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 (текст розміщено у Єдиному державному реєстрі судових рішень), Фізичній особі-підприємцю Товаренко Анжелі Анатоліївні було відомо про ухвалення зазначеної постанови, оскільки її представник (адвокат) Прасолов І.В. був присутній в судовому засіданні 16.09.2020.

Частинами 2, 3 ст. 288 ГПК України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 зазначеного Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що доводи, викладені у клопотанні Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни про поновлення строку на касаційне оскарження, не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки заявником не наведено причин, які б дійсно перешкоджали поданню касаційної скарги у строк, визначений ГПК України.

Частиною 3 ст. 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, Фізичній особі-підприємцю Товаренко Анжелі Анатоліївні буде відмовлено у відкритті касаційного провадження на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 у справі №922/733/20 на підставі п. 4 ч. 1 ст.293 ГПК України.

Таким чином, касаційна скарга Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно: 1) зазначити передбачену (передбачені) ст. 287 ГПК України підставу (підстави) подання цієї скарги; 2) надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у сумі 8 408 грн.; 3) навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.

Щодо клопотання про зупинення виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 у справі № 922/733/20, то воно буде розглянуто у випадку усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 174, 234, 287, 288, 290-292 ГПК України, Суд,-

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця Товаренко Анжели Анатоліївни на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2020 у справі №922/733/20 залишити без руху.

2. Надати Фізичній особі-підприємцю Товаренко Анжелі Анатоліївні строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно: 1) зазначити передбачену (передбачені) ст. 287 ГПК України підставу (підстави) подання цієї скарги; 2) надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у сумі 8 408 грн.; 3) навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Могил С.К.

Судді: Волковицька Н.О.

Случ О.В.