СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"10" листопада 2020 р. Справа № 905/279/20

Суддя Крестьянінов О.О.

розглянувши апеляційну скаргу Міністерства енергетики України (вх. №2947 Д) на рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20

за позовом Первинної організації профспілки працівників державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська», Донецька область, м. Покровськ, м. Родинське

до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська», Донецька область, м. Покровськ, м. Родинське

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Міністерство енергетики та захисту довкілля, м. Київ,

про визнання недійсним та скасування статуту

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20 (суддя Демідова П.В.) позовні вимоги Первинної організації профспілки працівників державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Міністерство енергетики та захисту довкілля, про визнання недійсним та скасування статуту задоволено; визнано недійсним та скасовано статут Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» в редакції, затвердженої наказом № 14 від 14.01.2020р. Міністерства енергетики та захисту довкілля України; стягнуто з Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» на користь Первинної організації профспілки працівників державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» суму сплаченого судового збору у розмірі 4204,00 грн.

Міністерство енергетики України звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі 905/279/20 та ухвалити нове, яким у задоволенні позову Первинної організації профспілки працівників державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» відмовити повністю.

Одночасно Міністерство енергетики України просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї документи, а також клопотання про поновлення пропущеного строку, суд дійшов висновку про залишення її без руху виходячи з такого.

Згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів апеляційної скарги, а саме з відбитку штампу «Укрпошта» на конверті, в якому надійшла апеляційна скарга вбачається, що апеляційна скарга на рішення від 14.09.2020 (повний текст рішення складено 24.09.2020) подана 28.10.2020, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявник зазначає, що отримав повний текст рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20 08.10.2020, у зв`язку із чим, вважає, що строк на його апеляційне оскарження спливає 28.10.2020.

Розглянувши клопотання про поновлення строку, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суд у кожному випадку, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Як вбачається з матеріалів справи, копія рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20 отримана Міністерством енергетики України 01.10.2020 (про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, наявне в матеріалах справи), а не як зазначає заявник апеляційної скарги - 08.10.2020, таким чином, доводи заявника апеляційної скарги щодо дати отримання копії оскаржуваного рішення спростовуються матеріалами справи.

У зв`язку з чим, останнім днем подачі апеляційної скарги на рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі 905/279/20 є 21.10.2020, а не 28.10.2020.

Отже, суд не може вважати наведені в клопотанні відповідача обставини доведеними, обґрунтованими та такими, що дають підстави для його задоволення.

Згідно з частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

2. Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп.2 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору з апеляційних скарг на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (пп. 4 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до господарського суду Донецької області було заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру - про визнання недійсним та скасування статуту.

Згідно положень Закону України «Про судовий збір» за подання даного позову до суду першої інстанції підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Отже, звертаючись з апеляційною скаргою на рішення господарського суду Донецької області від 14.09.2020 у справі №905/279/20 Міністерство енергетики України мало сплатити 3153,00 грн. (2102,00 х 150%).

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що вказані в апеляційній скарзі підстави поновлення строку на подання апеляційної скарги визнані судом неповажними, а також відсутні докази сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу залишити без руху.

2. Встановити Міністерству енергетики України десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання йому можливості звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави для поновлення строку, а також надати суду докази сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (3153,00 грн.).

3. Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.О. Крестьянінов