ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

12.11.2020м. ДніпроСправа № 904/4796/20

за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1д, ідентифікаційний код 14360570)

до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Пак-Плюс" (51900, Дніпропетровська область, м. Камя`нське, вул. Далекосхідна, буд. 18, ідентифікаційний код 35594442)

до відповідача-2 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 )

про стягнення 66 666,64 грн. заборгованості за кредитом, 6 400,00 грн. заборгованості за відсотками у вигляді щомісячної комісії

Суддя Бондарєв Е.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача-1: не з`явився

Від відповідача-2: Верба А.П., ордер, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №б/н від 30.07.2020 про стягнення солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пак-Плюс" та ОСОБА_1 заборгованості на загальну суму 73 066,64 грн., з яких:

- 66 666,64 грн. заборгованість за кредитом;

- 6 400,00 грн. заборгованість за відсотками у вигляді щомісячної комісії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 06.09.2019 відповідачем-1 підписано із використанням електронного цифрового підпису Анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг "КУБ". Відповідно до цієї заяви відповідач-1 приєднався до "Умов та правил надання банківських послуг", Тарифів Банку, що розміщені в мережі Інтернет на сайті http://privatbank.ua. Таким чином, 06.09.2019 між позивачем та відповідачем-1 було укладено кредитний договір №б/н від 060.9.2019. На виконання умов договору позивачем встановлено кредитний ліміт в розмірі 200 000,00 грн. Позивач зазначає, що відповідач-1 в порушення умов договору та приписів законодавства не повернув кредитні кошти у передбачений договором термін.

Між позивачем та відповідачем-2 укладено 06.09.2019 договір поруки №РOR121, предметом якого є надання поруки відповідачем-2 за виконання зобов`язань відповідача-1, які випливають з кредитного договору.

Позивачем в якості відповідача-2 визначено Фізичну особу ОСОБА_1 .

Ухвалою від 07.09.2020 суд звернувся до Кам`янської міської ради про надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 .

23.09.2020 до господарського суду надійшла відповідь Кам`янської міської ради про те, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 21.10.2005.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №904/4796/20, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи та призначено судове засідання на 29.10.2020 о 10:00 год.

Ухвалою суду від 29.10.2020 розгляд справи було відкладено на 12.11.2020 о 14:30 год., явку повноважених представників сторін визнано обов`язковою.

09.11.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки, позивач просить суд стягнути солідарно на свою користь із Товариства з обмеженою відповідальністю «Пак-Плюс» та ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором б/в від 06.09.2019р. в розмірі 73 066,64 грн. Вимога до ОСОБА_1 обґрунтована із посиланням на роздруківку договору поруки від 04.09.2019, однак ОСОБА_1 виходячи із наданих позивачем доказів і наведених ним обставин, повідомляє суд, що не укладала із Акціонерним товариством «Комерційний банк «ПриватБанк» договору поруки №РОК121 від 04.09.2019р. на підставі якого позивач просить стягнути з неї кошти в солідарному порядку і не поручалась за виконання зобов`язань Товариством з обмеженою відповідальністю «Пак-Плюс». Тому, за для всебічного та повного з`ясування обставин справи, просить суд здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Також, 09.11.2020 ОСОБА_1 звернулась із заявою про застосування позовної давності, оскільки із наданих позивачем розрахунків штрафних санкцій не можливо встановити початок перебігу строку із яким позивач пов`язує початок обчислення строку і з якого, відповідно, настає право вимоги, а тому, у відповідача є обґрунтовані припущення, що період прострочення виконання грошового зобов`язання перевищує законодавчо встановлене обмеження періоду, за який стягується пеня та здійснення такого нарахування позивачем поза строками спеціальної позовної давності.

Крім того, ОСОБА_1 просить суд залишити позовну заяву без руху оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- у позовній заяві не вказано зміст позовних вимог щодо кожного з кількох відповідачів;

- у позовній заяві не зазначено докази, що підтверджують вказані позивачем обставини і правові підстави позову до відповідача ОСОБА_1 ;

- до позовної заяви не додано належних доказів (документів), які підтверджують відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів обом відповідачам;

- крім того в описі вкладень відсутній номер поштового відправлення, що позбавляє суд можливості встановити належність Опису до рекомендованого листа і перевірити що саме ці документи було направлено відповідачам по справі;

- також позовна підписана працівником Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» за довіреністю - Савіхіною Анастасією Миколаївною однак в матеріалах справи відсутні докази того, що вказана особа є адвокатом і може представляти позивача у господарському суді або статутні документи позивача щодо можливості здійснення самопредставництва.

Разом з тим, 09.11.2020 ОСОБА_1 подала клопотання про залучення у справу в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , оскільки від позивача на адресу ОСОБА_1 по даній справі надійшло рекомендоване поштове відправлення з описом вкладень в якому містилась копія договору поруки укладеного між Акціонерним товариством «Комерційний банк «Приватбанк» і ОСОБА_2 .

Із наданих копій документів вбачається, що ОСОБА_2 є директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Пак-Плюс». Отже, у разі задоволення позову про стягнення коштів із Товариства з обмеженою відповідальністю «Пак-Плюс» в останнього виникне право зворотної вимоги до керівника виконавчого органу, яким є ОСОБА_2 , а останній не залучений до участі у справі незважаючи, що рішення по даній справі може вплинути на його права, свободи і законні інтереси.

09.11.2020 ОСОБА_1 подала до суду клопотання про визнання доказів які додані та на яких ґрунтуються позовні вимоги недостовірними, неналежними і недопустимими та не приймати їх при ухвалені рішення.

Представник позивача в судові засідання 29.10.2020, 12.11.2020 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, жодних заяв про розгляд справи за відсутності сторони або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подав, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та заявою позивача щодо отримання процесуальних документів в електронному вигляді (а. с. 37 том 1).

Представник відповідача-2 в судовому засіданні заявив усне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через повторну неявку представника позивача.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1 - 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частин 1 -3 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, положення статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду (у вказаному висновку суд звертається до правової позиції об`єднаної палати Касаційного господарського суду, що викладена у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Так само не передбачають вказані норми необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом частин 1, 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом. А також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, якщо їх явку судом визнано обов`язковою, також може розцінюватися судом як зловживання процесуальними правами.

Відповідна практика, спрямована на умисне затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку. При цьому під затягуванням судового процесу розуміються дії або бездіяльність учасника судового процесу, спрямовані на: неможливість початку розгляду судом порушеної провадженням справи; неможливість прийняття судом рішення в даному судовому засіданні; створення інших перешкод у вирішенні спору по суті з метою недосягнення результатів такого вирішення протягом установлених законом процесуальних строків.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, нез`явлення повноважних представників позивача в судове засідання, перешкоджають суду встановити обставини, з`ясування яких необхідне для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору по суті, що не призвело б до порушення прав та інтересів сторін.

Тобто, з наведеної норми законодавства вбачається, що неявка позивача (його представника) та неповідомлення про причини такої неявки є самостійною та достатньою підставою для залишення позову без розгляду, а норми законодавства не передбачають необхідності у повторності або систематичності невчинення позивачем (його представником) таких дій.

Отже, оскільки позивач не подав для огляду витребувані судом оригінали документів, копії яких додавалися до позовної заяви та вдруге не направив в судове засідання свого представника, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подав та з урахуванням усного клопотання представника відповідача-2, суд приходить до висновку залишити позовну заяву Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, господарський суд виходить з того, що відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Згідно з ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 202, п.4 ч.1 ст. 226, ст.ст. 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Пак-Плюс" до відповідача-2 ОСОБА_1 про стягнення 66 666,64 грн. заборгованості за кредитом, 6 400,00 грн. заборгованості за відсотками у вигляді щомісячної комісії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили - 12.11.2020.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата складення повного тексту ухвали - 17.11.2020.

Суддя Е.М. Бондарєв