УХВАЛА

м. Київ

05.11.2020Справа № 910/2037/20

Суддя Господарського суду міста Києва Стасюк С.В., розглянувши усну заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі

за позовом ОСОБА_2

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський"

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги"

за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

про визнання частково недійсними рішень, визнання права, зобов`язання не чинити перешкод

Представники учасників справи:

від позивача: Щербаков В.З;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (надалі по тексту - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" (надалі по тексту - відповідач) про визнання частково недійсними рішень, визнання права, зобов`язання не чинити перешкод.

Позовні вимоги обґрунтовані вчиненням відповідачем перешкод позивачу у користуванні належним позивачу майном.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2020 відкрито провадження у справі № 910/2037/20, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги", залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі", підготовче засідання призначено на 17.03.2020.

25.02.2020 до Господарського суду міста Києва від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" надійшла заява відвід суддів та передачу справи на розгляд до іншого суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2020 заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи № 910/2037/20 визнано необґрунтованою та передано її для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу матеріалів справи №910/2037/20, заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" про відвід суддів та передачу справи на розгляд до іншого суду передано на розгляд судді Мандичеву Д.В.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 03.03.2020 у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" про відвід судді та передачу справи на розгляд до іншого суду відмовлено.

16.03.2020 до Господарського суду міста Києва від третьої особи - 2 надійшли пояснення.

17.03.2020 до Господарського суду міста Києва від третьої особи - 1 надійшли пояснення.

У судовому засіданні 17.03.2020 представник відповідача подав клопотання про долучення документів до матеріалів справи та заяву про закриття провадження у справі.

17.03.2020 підготовче засідання по справі відкладено на 16.04.2020.

07.04.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, судове засідання, призначене на 16.04.2020 не відбулось.

24.04.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.

26.05.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про зміну предмета позову за рахунок уточнення позовних вимог.

11.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

19.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 27.07.2020 призначено справу № 910/2037/20 до розгляду у підготовчому засіданні на 10.09.2020.

19.08.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові документи по справі.

09.09.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив та заява про поновлення строку на подання відповіді на відзив.

09.09.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про відвід судді.

10.09.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 10.09.2020 у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" про відвід судді відмовлено.

Представники третіх осіб в судове засідання 10.09.2020 не з`явились.

У судовому засіданні 10.09.2020 представник позивача підтримала подані заяви про поновлення строків на подання відповіді на відзив та зміну предмету позову шляхом уточнення позовних вимог, заперечила проти заяви про закриття провадження у справі та про відшкодування збитків, завданих забезпеченням позову.

Представник відповідача в судовому засідання 10.09.2020 підтримав заяву про закриття провадження у справі, клопотання про відшкодування збитків, завданих забезпеченням позову та заперечив проти продовження строку на подачу відповіді на відзив, зміну предмету позову шляхом уточнення позовних вимог.

Суд, розглянувши подану заяву про поновлення строків на подання відповіді на відзив, дійшов висновку про її задоволення.

Суд, розглянувши подані відповідачем заяви про закриття провадження у справі та про відшкодування збитків, завданих забезпеченням позову, дійшов висновку про відмову в їх задоволенні, зважаючи на необґрунтованість доводів відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У судовому засіданні 10.09.2020 судом прийнято до розгляду подану позивачем заяву про зміну предмету позову шляхом уточнення позовних вимог, у зв`язку з чим позовні вимоги розглядаються в редакції означеної заяви, яка подана до суду 26.05.2020.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 10.09.2020 витребувано у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" належним чином засвідчену копію повного тексту рішення загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" від 10.12.2019, продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/2037/20 на тридцять днів, підготовче засідання відкладено на 08.10.2020.

22.09.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про відвід судді.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.09.2020 заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" про відвід судді залишено без розгляду.

05.10.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

05.10.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло повторне клопотання про розгляд заяви про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.

Представники третіх осіб в судове засідання 08.10.2020 не з`явились.

У судовому засіданні 08.10.2020 представник відповідача підтримав подане повторне клопотання про розгляд заяви про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.

Згідно з частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Оскільки подання представником відповідача повторного клопотання про розгляд заяви про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову у даній справі, в якому вже було відмовлено є зловживанням процесуальними правами, суд дійшов висновку про залишення такого клопотання без розгляду.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.11.2020.

У судовому засіданні 05.11.2020 ОСОБА_1 заявлено усну заяву про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи № 910/2037/20.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно зі ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до викладених вище норм Господарського процесуального кодексу України на учасника справи, яким заявлено відвід судді, покладається обов`язок в заяві про відвід зазначити мотиви відводу.

В обґрунтування поданого відводу ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_2 (позивач) є дочкою судді Господарського суду міста Києва ОСОБА_3 . Заявник зазначив, шо судді Стасюк С.В. і ОСОБА_3 впродовж тривалого часу неодноразово спільно розглядали справи у складі колегії суддів. За твердженням заявника, зазначені обставини викликають сумнів у неупередженості судді Стасюка С.В. при розгляді справи № 910/2037/20.

Слід зазначити, що Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Фундуклєєвський" заява про відвід судді від розгляду справи подається вчетверте.

Згідно з ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Заявлення ОСОБА_1 завідомо безпідставного відводу, здійсненого також з порушенням строку для заявлення відводу є зловживанням процесуальними правами, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом, та спрямоване на свідоме, невиправдане затягування судового процесу.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України", no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ у справі "Мусієнко проти України", no. 26976/06, від 20.01.2011).

Згідно з частинами 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

При розгляді заяви про відвід судді Стасюка С.В., з врахуванням конкретних обставин даної справи, суд в порядку статті 43 Господарського процесуального кодексу України визнає зловживанням процесуальними правами ОСОБА_1 шляхом подання відводу судді із свідомим порушенням строків, встановлених частиною третьою статті 38 Господарського процесуального кодексу України та таким, що спрямоване на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Суд наголошує, що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України).

Зважаючи на те, що представником відповідача вже вчетверте було заявлено безпідставний відвід у справі № 910/2037/20, спрямований на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, з метою спонукання відповідача до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, суд дійшов висновку про необхідність застосування до ОСОБА_1 заходів процесуального примусу у вигляді стягнення в дохід державного бюджету штрафу у сумі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно приписів ч. 5 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Керуючись ст. 35, 38, 43, 135, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1.Усну заяву ОСОБА_1 про відвід судді Стасюка С.В. від розгляду справи № 910/2037/20 залишити без розгляду.

2.Застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

3.Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) в дохід Державного бюджету України штраф у розмірі 10 510 (десять тисяч п`ятсот десять) гривень 00 коп.

Стягувачем за даною ухвалою є Державна судова адміністрація України (01021, місто Київ, вулиця Липська, будинок 18/5, ідентифікаційний код 26255795).

Боржником за даною ухвалою є ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ).

Дана ухвала є виконавчим документом відповідно до частини п`ятої статті 135 Господарського процесуального кодексу України.

Строк пред`явлення даної ухвали до виконання до 05.02.2021.

Ухвала набрала законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складення повного тексту до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва.

Повний текст складено та підписано: 10.11.2020.

Суддя С. В. Стасюк