ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.11.2020м. ДніпроСправа № 904/4744/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Єпік А.М.

за позовом Приватного акціонерного товариства "СУХА БАЛКА", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про внесення змін до договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року.

Представники:

від позивача: Гарькавий А.Г., довіреність № 69/119 від 01.07.2020 року, адвокат;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА

Приватне акціонерне товариство "Суха Балка" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Криворізької міської ради, в якій просить суд визнати укладеною додаткову угоду до Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року, державна реєстрація права оренди 13643881 від 11.03.2016 року, площею 29,5999 га, кадастровий № :04:119:0039 у запропонованій позивачем редакції.

Позовні вимоги обґрунтовані необхідністю приведення умов договору щодо розміру орендної плати у відповідність до змін податкового законодавства України, шляхом укладення відповідної додаткової угоди до договору оренди, від укладення якої ухиляється відповідач. Так, з 01.01.2018 року набрали чинності зміни до Податкового кодексу України щодо плати за землю за земельні ділянки, а саме: з 01.01.2019 року відповідно до пункту 284.4. Податкового кодексу України, плата за землю за земельні ділянки, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копали, справляється у розмірі 25% податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.09.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 01.10.2020 року о 12:00 год.

17.09.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву вих. № 543 від 15.09.2020 року.

28.09.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 570 від 24.09.2020 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до статті 197 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Відповідно до відомостей з електронного майданчика відеоконференцій, зали відеоконференцій у Господарському суді Дніпропетровської області 01.10.2020 року о 12:00 год. зайняті, тому суд вбачає підстави для відмови в задоволенні Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.09.2020 року в задоволенні клопотання Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

01.10.2020 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 588 від 30.09.2020 року про відкладення розгляду справи.

01.10.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив вих. № 319/20 від 29.09.2020 року.

01.10.2020 року через систему "Електронний суд" від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 01.10.2020 року про вступ у справу представника та відкладення судового засідання.

У підготовче судове засідання 01.10.2020 року представник відповідача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.10.2020 року оголошено перерву до 22.10.2020 року о 12:30 год.

06.10.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли письмові заперечення вих. № 608 від 05.10.2020 року на відповідь на відзив.

21.10.2020 року через систему "Електронний суд" від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 20.10.2020 року про проведення судового засідання без участі представника.

У підготовче судове засідання 22.10.2020 року представник відповідача не з`явився.

22.10.2020 року у підготовчому судовому засіданні позивачем зазначено, що ним було надано всі можливі та допустимі докази по справі.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

09.11.2020 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 720 від 09.11.2020 року про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 09.11.2020 року з розгляду справи по суті представник відповідача не з`явився.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 09.11.2020 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

ПОЗИЦІЇ СТОРІН:

Позиція позивача, що викладена у позовній заяві.

Позовні вимоги обґрунтовані необхідністю приведення умов договору щодо розміру орендної плати у відповідність до змін податкового законодавства України, шляхом укладення відповідної додаткової угоди до договору оренди, від укладення якої ухиляється відповідач. Так, з 01.01.2018 року набрали чинності зміни до Податкового кодексу України щодо плати за землю за земельні ділянки, а саме: з 01.01.2019 року відповідно до пункту 284.4. Податкового кодексу України, плата за землю за земельні ділянки, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копали, справляється у розмірі 25% податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу.

Позивач ґрунтує свої вимоги на нормах ст. ст. 14, 271, 274, 277, 288 Податкового кодексу України, ст. 66 Земельного кодексу України, ст. ст. 16, 626, 627, 632, 640, 651, 653, 759, 762,Цивільного кодексу України, ст. ст. 181, 187, 188 Господарського кодексу України та статей 75, 162-164, 238 Господарського процесуального кодексу України.

На підтвердження своїх вимог надає такі докази:

- копія договору № 2016016 від 10.03.2016 року з додатками;

- копія витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права індексний номер 135913423;

- копія витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 63 від 14.02.2017 року;

- копія проекту додаткової угоди № 1 до договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року;

- копія листа ПрАТ СУХА БАЛКА № 69.2/1004 від 20.04.2018 року з відміткою про отримання з проектом додаткової угоди до договору № 2016016 від 10.03.2016 року;

- копія відповіді Криворізької міської ради № 6/18-1812 від 03.05.2018 року;

- копія спеціального дозволу на користування надрами № 599 від 06.08.1996 року;

- копія акту про надання гірничого відводу № 3317 від 02.04.2018 року;

- роздруківка топографічного плану гірничого відводу ш. ім. Фрунзе;

- копія витягу технічної документації із землеустрою Розміщення промислових майданчиків шахти ім. Фрунзе.

Позиція відповідача, що викладена у відзиві.

Відповідач у відзиві на позов, вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими, просить суд відмовити в їх задоволенні, оскільки користування предметом договору оренди вже відбулося з боку однієї сторони, а іншою вже були одержані кошти за це користування.

Також відповідачем зазначено, що укладенню договору оренди земельної ділянки між Криворізькою міською радою та ПрАТ "Суха Балка" передувала процедура погодження сторонами умов договору. Умови, що запропоновані позивачем у додатковій угоді про внесення змін до договору оренди земельної ділянки, є неприйнятними для відповідача, оскільки це не узгоджується з рішеннями Криворізької міської ради № 1862 від 12.07.2017 року, № 2816 від 27.06.2018 року, № 3897 від 26.06.2019 року, суперечать вимогам законодавства та принципу свободи договору, й порушують інтереси територіальної громади міста кривого Рогу, а саме в частині недоотримання коштів до місцевого бюджету від сплати орендної плати.

Зважаючи на те, що позивач не є постійним землекористувачем спірної земельної ділянки комунальної власності, а є її орендарем, тобто є платником плати за землю у формі орендної плати, а не у формі земельного податку, то на нього, як на платника саме орендної плати не розповсюджуються особливості оподаткування з плати за землю, встановлені для платників земельного податку п.284.4 ст. 284 Податкового кодексу України.

При цьому відповідач вважає, що позивачем не надано належних, достатніх та допустимих доказів, що підтверджують використання позивачем орендованої земельної ділянки саме для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, що є обов`язковою умовою для застосування п.284.4 ст. 284 Податкового кодексу України.

Позиція позивача, що викладена у відповіді на відзив.

ПрАТ СУХА БАЛКА не погоджується з доводами відповідача, що приписи пункту 284.4 статті 284 Податкового кодексу України, які встановлюють пільги щодо плати за землю відповідної категорії, не розповсюджуються на орендарів земель комунальної власності, оскільки останні є платниками плати за землю у формі орендної плати, а зазначені вище норми Податкового кодексу встановлені для платників земельного податку, якими є власники або постійні користувачі земельних ділянок.

Стаття 284 Податкового кодексу України регулює особливості оподаткування платою за землю. Поняття плати за землю наведено у підпункті 147 пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України, відповідно до якої платою за землю є обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Тобто, поняття плати за землю має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою, з іншого - є однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку нарівні із земельним податком.

Таким чином, положення пункту 284.4 статті 284 Податкового кодексу України встановлюють розмір плати за землю відповідної категорії у вигляді орендної плати, що має наслідком внесення відповідних змін у договірні відносини сторін щодо оренди земельних ділянок зазначених категорій. Імперативні приписи Податкового кодексу України мають пріоритет в частині визначення розміру орендної плати.

При цьому, позивач вважає, що неврахування Відповідачем у своєму рішенні зазначених норм пункту 284.4 статті 284 Податкового кодексу України створює передумови для дискримінації щодо діяльності позивача з видобутку корисних копалин у порівнянні з аналогічними підприємствами, які здійснюють видобуток корисних копалин та сплачують податок на землю.

Відповідач у відзиві вказує, що згідно Договору Позивачеві надано земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення промислових майданчиків ім. ш. Фрунзе, що є відмінним від виду використання земельних ділянок, передбаченого п.284.4 статті 284 Податкового кодексу України, оскільки не пов`язане з видобуванням корисних копалин та розробкою родовищ корисних копалин.

ПрАТ СУХА БАЛКА не погоджується з доводами Відповідача про те, що спірна земельна ділянка надана для розміщення промислових майданчиків ім. ш. Фрунзе не відповідає виду використання земельних ділянок, передбаченого п. 284.4 статті 284 Податкового кодексу України, оскільки не пов`язана з видобуванням корисних копалин та розробкою родовищ корисних копалин оскільки: ПрАТ СУХА БАЛКА є гірничодобувним підприємством, що здійснює видобування залізних руд підземним способом (код КВЕД 07.10) на підставі спеціальних дозволів № 599 від 06.08.1996 року та акту про надання гірничого відводу № 3317 від 06.08.1996 року.

В технічній документації з землеустрою цільове призначення земельної ділянки визначено "для розміщення експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, код 11.01.

При цьому Відповідачем не надано доказів використання цієї земельної ділянки з іншою метою, ніж за цільовим призначенням - розміщення промислових майданчиків шахти ім. Фрунзе, яка знаходиться у Жовтневому районі м. Кривого Рогу.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Предметом доказування у справі є наявність або відсутність підстав для визнання укладеною додаткову угоду до Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року, державна реєстрація права оренди № 13643881 від 11.03.2016 року, площею 29,5999 га, кадастровий № :04:119:0039 у запропонованій позивачем редакції.

Між Криворізькою міською радою (далі - Відповідач або Орендодавець) та ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ ЄВРАЗ СУХА БАЛКА (далі - Позивач /Орендар або ПрАТ СУХА БАЛКА) було укладено договір оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року, державна реєстрація права оренди № 13643881 від 11.03.2016 року, площею 29,5999 га, кадастровий № :04:119:0039 (далі - Договір).

Згідно з п.1 договору, Орендодавець на підставі рішення Криворізької міської ради від 24.02.2016 року № 366 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення промислових майданчиків шахти ім. Фрунзе, яка знаходиться у Жовтневому районі м. Кривого Рогу.

Пунктом 7 зазначеного Договору оренди земельної ділянки визначено, що річна орендна плата з 1 січня 2016 року вноситься "Орендарем" в розмірі 1 040 459,38 грн. (один мільйон сорок тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять грнивень 38 копійок) виключно у грошовій формі.

Розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється у зв`язку з проведенням її щорічної індексації та на підставі інших вимог діючого законодавства. "Орендар" самостійно зобов`язується щорічно відповідно до інформації Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області про коефіцієнт індексації грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію грошової оцінки земельної ділянки.

Обчислення розміру орендної плати здійснюється на підставі ст. 289 Податкового кодексу України (далі - ПК України) у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки на підставі витягу з технічної документацій (або довідки), виконаний управлінням Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області та рішень міської ради від 24.06.2015 року № 3728 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, № 3727 Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати та пільг зі сплати за землю на території міста Кривого Рогу.

Відповідно до п. 8 Договору, обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов Договору чи продовження його дії.

Пунктом 11 цього Договору встановлено, що розмір орендної плати переглядається з внесенням змін до договорів у разі:

- затвердження базової вартості 1 м2 земель міста та зміни даної базової вартості;

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни розмірів річної орендної плати за землю, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджується документами;

- в разі зміни або скасування понижувального коефіцієнту;

- в інших випадках передбачених законодавством та цим договором.

З 01.01.2018 року набрали чинності зміни до Податкового кодексу України, а саме ст. 284 доповнено пунктом 284.4, яким визначено: плата за землю за земельні ділянки, надані для залізниць у межах смуг відведення, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, справляється у розмірі 25% податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу, а з 01.01.2019 року цим пунктом встановлено, що Плата за землю за земельні ділянки, надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, справляється у розмірі 25 відсотків податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 цього Кодексу. Як вбачається із положень ст. 265 Податкового кодексу України, податок на майно складається з:

- податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки;

- транспортного податку;

- плати за землю.

Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (пп. 14.1.147 п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України).

Виходячи із зазначених норм права, земельний податок та орендна плата за земельну ділянку є формами плати за землю.

Отже, передбачена законодавством пільга у розмірі 25 відсотків встановлена відносно плати за землю, яка в свою чергу включає в себе і земельний

податок, і орендну плату (тобто застосовується як при сплаті земельного податку так і орендної плати).

Рішенням Криворізької міської ради від 12.07.2017 року № 1862 Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2018 році встановлено ставки земельного податку та розмір орендної плати за землю у 2018 році (додаток 1 до рішення), в тому числі ставки земельного податку та розмір орендної плати за землю для земель промисловості з встановленим цільовим призначенням 11.01 (землі промисловості; для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами) код розділу КВЕД 07, 09 для юридичних осіб на 2018 рік встановлена ставка на рівні 1,000% від нормативної грошової оцінки земель міста.

Для приведення розміру орендної плати у відповідність до вимог чинного законодавства та укладення відповідної додаткової угоди до договору оренди, 20.04.2018 року ПрАТ СУХА БАЛКА в порядку статті 188 Господарського кодексу України (далі - ГК України), листом від 20.04.2018 року вих. № 69.2/1004 надіслало на адресу Відповідача проекти додаткових угод до договорів оренди (серед іншого і до Договору укладений договір оренди земельної ділянки від 10.03.2016 року № 2016016 (державна реєстрація права оренди від 11.03.2016 року № 13643881).

У запропонованій редакції додаткових угод до договорів оренди зазначалось про необхідність внесення змін до Договору в частині розрахунку річної орендної плати, що відповідає змінам до податкового законодавства України.

Частиною 3 ст. 181 ГК України передбачено, що сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцяти денний строк після одержання договору.

Відповідач листом від 03.05.2018 року вих. № 6/18-1812 отриманий Позивачем 10.05.2018 року вх. № 1456, відмовив у підписанні запропонованих додаткових угод. Мотивувавши свою відмову тим, що відповідно до п. 288.1. ст. 288 ПК України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем. Також зазначивши, що жодна із земельних ділянок, які перебувають у користуванні ПрАТ СУХА БАЛКА не має документально підтвердженого цільового призначення Надані гірничодобувним підприємствам для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини з оренди землі.

Законом, що визначає правові та організаційні засади проведення гірничих робіт, забезпечення протиаварійного захисту гірничих підприємств, установ та організацій є Закон України від 06.10.1999 року № 1127-ХІУ Гірничий закон України, статтею 1 якого, зокрема, визначено, що гірнича (гірничодобувна) промисловість - комплекс галузей важкої промисловості з розвідування родовищ корисних копалин, їх видобутку з надр землі та збагачення; гірниче підприємство - цілісний технічно та організаційно відокремлений майновий комплекс засобів і ресурсів для видобутку корисних копалин, будівництва та експлуатації об`єктів із застосуванням гірничих технологій (шахти, рудники, копальні, кар`єри, розрізи, збагачувальні фабрики тощо).

Відповідно до пункту 14.1.37 статті 14 Податкового кодексу України господарська діяльність гірничого підприємства з видобування корисних копалин для цілей розділу IX цього Кодексу - діяльність гірничого підприємства, яка охоплює процеси добування та первинної переробки корисних копалин.

Пунктом 14.1.74 статті 14 Податкового кодексу України надано визначення: земельна ділянка - частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, цільовим (господарським) призначенням та з визначеними щодо неї правами.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4 статті 66 Земельного кодексу України до земель промисловості належать землі, надані для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд промислових, гірничодобувних, транспортних та інших підприємств, їх під`їзних шляхів, інженерних мереж, адміністративно-побутових будівель, інших споруд.

Землі промисловості можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.

Розміри земельних ділянок, що надаються для зазначених цілей, визначаються відповідно до затверджених в установленому порядку державних норм і проектної документації, а відведення земельних ділянок здійснюється з урахуванням черговості їх освоєння.

Надання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, проводиться після оформлення в установленому порядку прав користування надрами і відновлення земель згідно із затвердженим відповідним робочим проектом землеустрою на раніше відпрацьованих площах у встановлені строки.

Відповідно до статті 18 Кодексу України про надра, надання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, провадиться в порядку, встановленому земельним законодавством України. Земельні ділянки для користування надрами, крім випадків, передбачених статтею 23 цього Кодексу, надаються користувачам надр після одержання ними спеціальних дозволів на користування надрами чи гірничих відводів. Місцеві ради при наданні земельної ділянки для розробки родовищ корисних копалин місцевого значення одночасно надають у користування і надра.

Підпункт 14.1.51 п.14.1. ст.14 Податкового кодексу України передбачає, що добування корисних копалин - сукупність технологічних операцій з вилучення, у тому числі з покладів дна водойм, та переміщення, у тому числі тимчасове зберігання, на поверхню частини надр (гірничих порід, рудної сировини тощо), що вміщує корисні копалини.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним, Податковим та Цивільним кодексами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо зазначено про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами (ст.6 ЦК України).

Відповідно до ст. 759, 762 ЦК України законом можуть бути передбачені особливості укладання та виконання договору найму (оренди), і договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном.

Договір оренди землі укладається у письмовій формі. Типова форма договору оренди землі затверджується Кабінетом Міністрів України (ст. 14 Закону України Про оренду землі).

Згідно зі ст. 15 Закону України Про оренду землі орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату є однією із суттєвих умов договору оренди.

Відповідно до ст. 21 Закону України Про оренду землі (з відповідними змінами) орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Зміна умов договору оренди землі здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку (ст. ЗУ Закону України Про оренду землі).

Пунктом 284.1 статті 284 ПК України встановлено, що Верховна Рада Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування встановлюють ставки плати за землю та пільги щодо земельного податку, що сплачується на відповідній території.

Ставки земельного податку з урахуванням пп.12.4.1 п.12.4 ст.12 Податкового кодексу України встановлюються сільськими, селищними, міськими радами та радами об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, в межах ставок, визначених ст.274 та ст.277 Податкового кодексу України.

Поняття земельного податку також закріплено у Податкового кодексу України (пп.14.1.72. п.14.1. ст.14), так, земельний податок - обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів.

Стаття 143 Конституції України передбачає, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування в тому числі встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.

Статтею 274 Податкового кодексу України передбачено, що ставка податку за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено, встановлюється у розмірі не більше 3 відсотків від їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки, а для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки. Ставка податку встановлюється у розмірі не більше 12 відсотків від їх нормативної грошової оцінки за земельні ділянки, які перебувають у постійному користуванні суб`єктів господарювання (крім державної та комунальної форми власності).

Ставка податку за земельні ділянки, розташовані за межами населених пунктів, встановлюється у розмірі не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, а для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області (ст. 277 Податкового кодексу України).

Так, п. 271.1. ст. 271 Податкового кодексу України встановлено, що базою оподаткування є:

- нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом;

- площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

ПрАТ СУХА БАЛКА, як підприємство, що використовує орендовану земельну ділянку для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин має право на пільги зі сплати орендної плати (як форми плати за землю) у розмірі 25% податку, обчисленого відповідно до статей 274 і 277 Податкового кодексу України.

Відповідно до ст. 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно з п.288.5 ст. 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу:

1) не може бути меншою за розмір земельного податку:

- для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше З відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки;

- для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків; нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області;

2) не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

3) може перевищувати граничний розмір орендної плати, встановлений у підпункті 288.5.2, у разі визначення орендаря на конкурентних засадах.

Статтею 187 Господарського кодексу України визначено, що спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Відповідно до ст.188 Господарського кодексу України, сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Згідно з пунктами 34, 35 частини першої статті 26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні до виключної компетенції міської ради належить вирішення на пленарних засіданнях питань регулювання земельних відносин.

У передбачені законодавством України строки сторони не досягли згоди стосовно істотних умов Договору через ухилення Відповідача від виконання обов`язків щодо вирішення питання земельних відносин. Такі дії Криворізької міської ради порушують права та охоронювані законом інтереси Позивача.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого Господарського суду України № 6 від 17.05.2011 року Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин:

п.2.18. Вирішення спорів про внесення змін до договору пов`язане із застосуванням положення частини першої статті 626 ЦК України, відповідно до якої договір є узгодженим волевиявленням двох або більше сторін, і тому суд не може зобов`язати іншу сторону договору внести зміни до нього. Отже, зацікавлена сторона у випадках, передбачених законом, може просити суд про внесення зміни до договору згідно з рішенням суду, а не про зобов`язання відповідача внести такі зміни до договору.

2.19. У разі прийняття уповноваженим органом рішення про внесення змін до ставок орендної плати за землю та затвердження нових коефіцієнтів, що використовуються для розрахунку орендної плати за земельні ділянки, такі обставини можуть не братися судом до уваги лише у разі скасування відповідного рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування в установленому законом порядку.

Згідно зі статтею 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У визначених законом випадках застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.

Слід врахувати, що розмір орендної плати за землю визначається сторонами у договорі, в тому числі може визначатися шляхом встановлення відсоткового відношення до нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що відповідає чинному законодавству України, зокрема, приписам частини першої статті 15, статті 21 Закону України Про оренду землі.

Статтею 30 ЗУ Закону України Про оренду землі передбачено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку. Оскільки орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, то законодавча зміна граничного розміру цієї плати може бути підставою для перегляду розміру орендної плати, встановленої умовами договору. При цьому надсилання відповідачеві пропозицій щодо внесення змін до договору оренди є правом, а не обов`язком позивача, тому недотримання останнім вимог частини другої статті 188 ГК України щодо надсилання іншій стороні пропозицій про зміну умов договору не позбавляє його права звернутися до господарського суду з позовом про зміну умов договору. Якщо зі зміною граничного розміру орендної плати таку ж зміну до договору оренди в установленому законом порядку не внесено, то застосуванню підлягає відповідна умова договору.

При цьому згідно з частиною третьою статті 653 ЦК України якщо договір змінюється або розривається в судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Згідно зі ст.13 Закону України Про оренду землі договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

За змістом статті 30 ЗУ Закону України Про оренду землі зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Згідно з частинами ч. ч. 1, 2 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, визначених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Частиною 1 ст. 15 Закону України Про оренду землі встановлено, що істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23 лютого 2006 року №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до ст.13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Так, згідно ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Необхідно зазначити, що крім традиційної для України концепції власності (рухоме і нерухоме майно) та прав, що пов`язані з відносинами власності між особами (акції, інтелектуальна власність тощо), власністю в розумінні ст.1 Першого Протоколу до Конвенції є оренда майна. Так, у справі Меллахер та Інші проти Австрії (1989 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що право на укладення договору оренди є частиною права власності (право володіння та користування) і тому дане право є одним із аспектів права власності.

Крім цього, власністю в розумінні ст.1 Першого Протоколу є і законні сподівання на отримання на підставі закону майна для забезпечення своєї діяльності (справа Компанія Пайн Веллі девелопментс ЛТД проти Ірландії (1991року), а згідно рішення Європейського суду з прав людини Стретч проти Сполученого Королівства (2003 року) майном у значенні статті 1 Першого протоколу вважається законне та обгрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади.

Відповідно до ст. 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з частиною сьомою статті 179 Господарського кодексу України господарські договори укладаються за правилами, встановленими ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Частиною 1 ст. 640 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Відповідно до ч. 1 статті 181 Господарського кодексу України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках (ч. 2 ст. 181 ГК України). У разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся). Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються нормами Цивільного кодексу України (ч.8 ст.181 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 9 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.

Відповідно до пункту 9.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 року (зі змінами) № 6 Про судове рішення у рішенні про спонукання укласти договір господарські суди повинні зазначати умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект цього договору, наприклад: Вважати договір (найменування договору) укладеним на умовах поданого (найменування позивача) проекту цього договору, а в разі необхідності - з викладенням у рішенні умов (пунктів) договору повністю або в певній частині.

Крім того, викладена правова позиція Позивача неодноразово підтверджена Верховним Судом у постановах від 13.09.2019 року у справі № 904/3709/18, від 15.08.2019 року у справі № 904/3710/18, від 15.08.2019 року у справі № 904/3717/18, від 15.08.2019 року у справі № 904/3721/18, від 16.07.2019 року у справі № 904/3720/18, від 10.04.2019 року у справі № 904/3714/18, від 27.08.2019 року у справі № 904/3718/18, від 11.09.2019 року у справі № 904/5638/18, від 18.09.2019 року у справі № 904/5632/18, від 18.09.2019 року у справі № 904/3712/19, які розглядалися з аналогічних предмету та підстав за участю даного Відповідача.

Як встановлено рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2019 року у справі № 160/7717/18 за позовом ПрАТ СУХА БАЛКА до Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації Державної фіскальної служби України від 10.04.2018 року №1508/6/99-99-12-02-03-15/ІПК Про плату за землю, суд дійшов до висновків, що:

"Землі, які використовує позивач (ПрАТ СУХА БАЛКА) (у тому числі на підставі укладених договорів оренди) для видобування корисних копалин та розробки корисних копалин (промислової або ж дослідно-промислової) є землями гірничодобувного підприємства."

"Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що гірничодобувне підприємство повинно застосовувати ставку у розмірі 25 % до орендної плати за земельні ділянки гірничодобувного підприємства, яка є складовою плати за землю.

Тобто, Дніпропетровським окружним адміністративним судом зроблений висновок про необхідність застосування ставки 25% до всіх земель, що надані гірничодобувному підприємству.

Отже, з огляду на положення ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені Дніпропетровським окружним адміністративним судом під час розгляду справи № 160/7717/18 не підлягають доказуванню знову.

ПрАТ СУХА БАЛКА є гірничодобувним підприємством, що здійснює видобування багатих залізних руд підземним способом, на підставі спеціальних дозволів на користування надрами № 592 від 05.08.1996 року в полі ш. Ювілейна та № 599 від 06.08.1996 року, в полі ш. ім. Фрунзе.

Земельна ділянка за договором оренди № 2016016 від 10.03.2016 року надана для розміщення промислових майданчиків шахти ім. Фрунзе, яка знаходиться у Жовтневому районі м. Кривого Рогу., що є технологічним комплексом поверхні шахти, в який входить комплекс будов, гірничо-технічних споруд та устаткування, розташованих на поверхні шахти біля шахтних стволів і призначених для спуску в шахту та підйому людей, підйому, приймання, складування, переробки та відправки споживачам корисних копалин, прийому та складування породи, подачі в шахту свіжого повітря для провітрювання гірничих виробок, забезпечення гірничих робіт пневмо- та електроенергією, очищення шахтних вод, ремонту гірничого устаткування, побутового обслуговування робітників, роботи адміністративно-управлінських та інженерно-технічних служб.

До гірничо-технічних споруд та будівель шахт відносяться копри, будови збагачувальних фабрик, бункери, естакади, галереї, будівлі підіймальних машин, вентиляторів, компресорів, калориферів, електростанцій, котелень, шахтних електромеханічних майстерень. Крім того, на поверхні шахти розташовується будова адміністративно-побутового комбінату та склади різного призначення: корисної копалини, кріплення, матеріальний, вибухівки, паливно-мастильних та ін. матеріалів.

Тобто, на цій земельній ділянці розміщені такі гірничо-технічні споруди та будівлі, які або безпосередньо задіяні в процесі видобування залізної руди або виконують допоміжну функцію, але в сукупності створюють єдину технологічну схему гірничодобувного підприємства.

Відповідно до ст. 1 Гірничого закону України, гірничі роботи - це комплекс робіт із проведення, кріплення та підтримки гірничих виробок і виймання гірничих порід в умовах порушення природної рівноваги, можливості прояву небезпечних і шкідливих виробничих факторів. Класифікація цих робіт наводиться в наказі Міністерства промислової політики України Про затвердження Положення про проектування гірничодобувних підприємств України та визначення запасів корисних копалин за ступенем підготовленості до видобування від 07.05.2004 р. № 221 (далі - Положення).

Пунктом 2.26 вказаного Положення зазначено, що система розробки родовищ - це визначений порядок виконання гірничо-підготовчих, нарізних, розкривних і видобувних робіт.

Корисні копалини - природні мінеральні речовини, які можуть використовуватися безпосередньо або після їх обробки (п. 2.16 Положення).

Отже, вилучені з надр корисні копалини (мінеральна сировина) можуть використовуватися безпосередньо (наприклад, деякі загальнопоширені корисні копалини, які не потребують вилучення їх із надр, оскільки вони фактично знаходяться на поверхні землі) або після їх обробки.

Враховуючи вищезазначене, надана в оренду земельна ділянка відповідно до Договору оренди № 2016016 від 10.03.2016 року використовується ПрАТ СУХА БАЛКА для видобування корисних копалин та розробки родовищ корисних копалин, про що зазначено і у п. 284.4 ст. 284 ПК України.

Виходячи з аналізу зазначених законодавчих приписів, орендна плата за земельну ділянку, яка перебуває в державній або в комунальній власності, має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою, з іншого - є однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку нарівні із земельним податком. Разом з тим, орендна плата за користування земельними ділянками державної та комунальної власності є регульованою ціною, яка розраховується від нормативної грошової оцінки земель, а її розмір встановлюється в договорі.

Відтак, податкові пільги мають поширюватися на орендну плату за землю державної та комунальної форми власності.

Враховуючи обставини даної справи та наведені вище норми права, суд приходить до висновку, що Приватне акціонерне товариство "Суха Балка" є гірничодобувним підприємством і має право на визначення розміру орендної плати відповідно до п. 284.4 ст. 284 Податкового кодексу. Тому наявні підстави для внесення відповідних змін в умови укладеного між сторонами договору оренди землі з огляду на імперативність приписів вказаного Кодексу.

Суд зазначає, що умови додаткової угоди, запропоновані позивачем, до договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року відповідають приписам п. п. 274.1 ст. 274, 284.4 ст. 284 та 288.5 ст. 288 Податкового кодексу України та ст. 188 Господарського кодексу України..

Доводи, наведені у відзиві відповідача, не знайшли свого підтвердження, спростовуються матеріалами справи, факти, які спростовують використання позивачем спірної земельної ділянки з іншою метою, ніж за цільовим призначенням - для розміщення промислового майданчику шахти "ім. Фрунзе", судом не встановлено, а доказів на підтвердження протилежного відповідачем не надано.

На підставі викладеного позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Щодо судового збору.

Відповідно до вимог ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Визнати укладеною між Криворізькою міською радою (50101, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, площа Молодіжна, 1, ) та Приватним акціонерним товариством "Суха Балка" (50029, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Конституційна, буд. 5, ) додаткову угоду до Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року державна реєстрація права оренди від 11.03.2016 року № 13643881 у запропонованій Позивачем редакції:

ДОДАТКОВА УГОДА №1

про внесення змін до договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016

м. Кривий Ріг "__" __________ 2018 р.

Криворізька міська рада (, юридична адреса: 50101, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1) в особі______________________________________________, який діє на підставі___________________________________________________________іменований в подальшому Орендодавець, з одного боку, та

ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО СУХА БАЛКА

50029, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Конституційна, 6.5

(прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, найменування юридичної особи, юридична адреса орендаря)

в особі Генерального Директора Баша Віталія Олександровича,

(якщо фізична особа, то паспортні дані, ідентифікаційний код)

іменоване в подальшому Орендар, яке діє на підставі Статуту, з другого боку, уклали цю додаткову угоду про наступне:

1. У зв`язку з внесенням змін Законом України від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році до ст. 284 Податкового кодексу України та зміни розміру річної орендної плати Орендодавець та Орендар дійшли згоди викласти:

Пункт 7 Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року в наступній редакції:

"Річна орендна плата з 01 січня 2018 року вноситься Орендарем в розмірі 306 351 грн. 57 коп. (триста шість тисяч триста п`ятдесят одна гривня 57 копійок) виключно у грошовій формі."

абз. 2 п. 7 Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року в наступній редакції:

Обчислення розміру орендної плати здійснюється на підставі ст. 289 Податкового кодексу України у розмірі 1 % від нормативної грошової оцінки на підставі витягу з технічної документації (або довідки), виконаний управлінням Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області та рішень міської ради від 24.06.2015 року № 3728 Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, № 1862 від 12.07.2017 року Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2018 році.

2. Всі інші умови Договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року залишаються незмінними.

3. Ця додаткова угода є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки № 2016016 від 10.03.2016 року і набирає чинності після підписання сторонами.

Додаткова угода укладена у двох примірниках, що мають однакову юридичну силу.

Додаток: Розрахунок розміру орендної плати за землю, що підлягає до сплати у 2018 році ПрАТ СУХА БАЛКА до договору оренди земельної ділянки.

Реквізити та підписи сторін

"Орендодавець" "Орендар"

Криворізька міська рада Приватне акціонерне товариство

"Суха Балка "

50101, Дніпропетровська область, 50029, Дніпропетровська область

м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1 м. Кривий Ріг, вул. Конституційна, 5

ідентифікаційний код 33874388 ідентифікаційний код 00191329

__________________________ ______________________ В.О. Баш

М.П. М.П.

Стягнути з Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, площа Молодіжна, 1, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Суха Балка" (50029, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Конституційна, буд. 5, ) - 2 102,00 витрат по сплаті судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано - 13.11.2020 року.

Суддя В.Г. Бєлік