ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

05.11.2020р. Справа №905/819/17

за позовом: Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Київ

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля», м.Краматорськ

за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго», м.Курахове,

за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Новоазовський», м.Київ

за участю третьої особи 3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Виробничо-енергетичного об`єднання «Вітроенергопром», м.Київ

за участю третьої особи 4, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Екодонресурс», м.Миколаївка

про стягнення 365164847,39 грн

Головуючий суддя: Паляниця Ю.О.

Суддя: Левшина Г.В.

Суддя: Огороднік Д.М.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Донецької області знаходиться справа №905/819/17 за позовом Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Київ до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля», м.Краматорськ про стягнення 365164847,39 грн.

На підставі ухвали суду від 18.09.2020р. до участі у розгляді справи залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго», м.Курахове, Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Новоазовський», м.Київ, Виробничо-енергетичне об`єднання «Вітроенергопром», м.Київ, Товариство з обмеженою відповідальністю «Екодонресурс», м.Миколаївка.

04.11.2020р. до господарського суду Донецької області надійшла зустрічна позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» до Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго» про стягнення суми фактично перерахованих коштів, які були перераховані понад суму, що мала бути перерахована за алгоритмом, який діяв у розрахунковому періоді, в розмірі 569128,84 грн з метою їх подальшого розподілу в строки, які передбачені Правилами, між учасниками ринку на НКТ відповідно до затверджених алгоритмів розподілу коштів.

Розглянувши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає про наступне:

Провадження у справі було порушено 13.04.2017р.

Правила господарського процесуального судочинства, які діяли на той час, визначали, що відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом (ст.60 Господарського процесуального кодексу України в редакції станом на 13.04.2017р.).

Згідно із Законом України №2147-VIII від 03.10.2017р. «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» Господарський процесуальний кодекс України було викладено у новій редакції, яка набрала законної сили 15.12.2017р.

За час розгляду справи з 13.04.2017р. по 15.12.2017р. відповідач з зустрічним позовом до суду не звертався.

В силу норм п.9 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України у новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За приписами ч.8 ст.165 вказаного нормативно-правового акту відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою суду від 13.04.2017р. строк на подання відзиву на позов відповідачу не встановлювався. Разом з тим, фактично відзив було подано 30.05.2017р.

За таких обставин, приймаючи до уваги вищенаведене, враховуючи строк розгляду справи судом, суд дійшов висновку, що строк на подання зустрічного позову відповідачем не можна вважати таким, що не пропущений.

У прохальній частині зустрічної позовної заяви Приватним акціонерним товариством «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» викладено вимогу про поновлення строку для подання відповідного звернення.

В обґрунтування наведеної вимоги відповідач наголошував на тому, що дізнався про своє порушене право після отримання експертного висновку №1276-1279 від 14.12.2018р. Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Окрім того, за твердженням заявника, для вивчення вказаного висновку, проведення його аналізу та здійснення контррозрахунку йому був необхідний деякий час.

Розглянувши це клопотання, суд зазначає про наступне:

В силу норм ст.118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.119 вказаного нормативно-правового акту суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України).

Положення ч.1 ст.119 вказаного нормативно-правового акту, пов`язують можливість поновлення пропущеного процесуального строку з обов`язковою наявністю поважних причин пропуску відповідного строку. При цьому, поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Клопотання про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви повинно містити належне та достатнє обґрунтування (з документальним підтвердженням) причин пропуску цього строку.

Із правового контексту наведених норм вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню.

Як свідчить правовий аналіз норм чинного процесуального законодавства, господарський суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.07.2020р. у справі №910/15481/17.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання ухвали суду від 02.01.2019р. Приватним акціонерним товариством «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» представлено до суду пояснення б/н від 30.01.2019р. з урахуванням висновку експерта №1276-1279 від 14.12.2018р.

Отже, станом на момент подання таких пояснень заявник зустрічного позову зі змістом експертного висновку був ознайомлений. В той же час, у вказаних поясненнях Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» не вказувало про намір подавати до суду зустрічний позов.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що поважних причин пропуску строку для звернення з зустрічною позовною заявою відповідачем не наведено. Як наслідок, клопотання про поновлення цього строку, яке викладено у прохальній частині зустрічної позовної заяви, судом не задовольняється.

Таким чином, приймаючи до уваги, що зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» подано з порушенням строку, встановленого ч.1 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, такий позов підлягає поверненню заявнику без розгляду на підставі ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України.

Додатково суд звертає увагу на те, що не існує жодних перешкод у поданні Приватним акціонерним товариством «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» окремого позову про стягнення суми фактично перерахованих коштів, які були перераховані понад суму, що мала бути перерахована за алгоритмом, який діяв у розрахунковому періоді, в розмірі 569128,84 грн з метою їх подальшого розподілу в строки, які передбачені Правилами, між учасниками ринку на НКТ відповідно до затверджених алгоритмів розподілу коштів в загальному порядку.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.165, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Повернути зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» до Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго» про стягнення суми фактично перерахованих коштів, які були перераховані понад суму, що мала бути перерахована за алгоритмом, який діяв у розрахунковому періоді, в розмірі 569128,84 грн з метою їх подальшого розподілу в строки, які передбачені Правилами, між учасниками ринку на НКТ відповідно до затверджених алгоритмів розподілу коштів, і додані до неї документи заявнику без розгляду.

Роз`яснити Приватному акціонерному товариству «ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля» право на звернення до суду з окремим позовом у загальному порядку.

Згідно із ст.235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Додаток (тільки заявнику): зустрічна позовна заява б/н від 02.11.2020р. з додатками.

Головуючий суддя Ю.О.Паляниця

Суддя Г.В. Левшина

Суддя Д.М. Огороднік