УХВАЛА

06 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 910/15320/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В. (головуючий), Бенедисюка І.М. та Селіваненка В.П.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Міністерства оборони України (далі - Міністерство) ,

на рішення господарського суду міста Києва від 25.02.2020 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Ферст Груп"

до Міністерства

про внесення змін до договору,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 20.08.2020 вперше подану касаційну скаргу Міністерства було повернуто без розгляду на підставі частини п`ятої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України, Кодекс), оскільки скаржником не усунуто недоліків поданої ним касаційної скарги.

09.10.2019 (згідно з відміткою на конверті) Міністерство повторно звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення господарського суду міста Києва від 25.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 зі справи № 910/15320/19 (разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження).

Проте вказана касаційна скарга підлягає залишенню без руху виходячи з такого.

Частинами першою та другою статті 288 ГПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Оскаржувана постанова апеляційного господарського суду у даній справі ухвалена 04.06.2020, повний текст підписано - 17.06.2020. Касаційна ж скарга була подана 09.10.2020, що підтверджується поштовою відміткою на конверті в якому скарга була надіслана до суду, тобто, з пропуском строку на касаційне оскарження зазначеної постанови від 04.06.2020.

Права господарського суду при вирішенні питання, що виникають у зв`язку із відновленням пропущеного процесуального строку унормовуються процесуальним законодавством, зокрема, відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на звернення з касаційною скаргою, Міністерство посилається на те, що на його території діяли карантинні обмеження, у зв`язку з виявленими випадками захворюваності працівників та перебуванням останніх на вимушеній самоізоляції через хворобу, внаслідок чого виникли критичні затримки в роботі діловодства та реєстрації вихідних документів, в тому числі і процесуальних, а тому, враховуючи резонансне значення цієї справи для скаржника та з метою недопущення нанесення збитків державі, останній просить враховувати викладені обставини і як виняток поновити строк для подання касаційної скарги.

Статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Право на звернення до суду не є абсолютним, оскільки воно реалізується тільки в порядку і спосіб, встановлених законом, у цьому разі ГПК України.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Разом з тим сторони повинні добросовісно користуватись своїми процесуальними правами і своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної касаційної скарги і невідкладне (в межах розумного строку після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються касаційним господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання касаційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у клопотанні.

Ухвала Верховного Суду від 20.08.2020 про повернення вперше поданої скарги Міністерства була отримана скаржником 02.09.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься у матеріалах справи. Повторно з касаційною скаргою скаржник звернувся лише 09.10.2019, тобто через 37 днів з дня вручення зазначеної ухвали від 20.08.2020.

При цьому доводи скаржника щодо необхідності поновлення строку на касаційне оскарження зводяться до внутрішньої організації роботи підприємства, діяльності структурних підрозділів, а тому не можуть бути розцінені судом як поважні причини для поновлення строку на касаційне оскарження.

Доказів на підтвердження наведених скаржником підстав неможливості звернутися з касаційною скаргою в межах розумного строку, та які б підтверджували наявність особливих та непереборних обставин, що перешкодили усунути недоліки касаційної скарги та подати невідкладно повторну касаційну скаргу після отримання 02.09.2020 ухвали Верховного Суду від 20.08.2020 про повернення його касаційної скарги, скаржником не надано.

З огляду на викладене суд касаційної інстанції зазначає, що у клопотанні про поновлення строку скаржником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску та не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною подання повторної касаційної скарги з пропуском строку (через 37 днів) з дати вручення ухвали від 02.09.2020, у зв`язку з чим колегія суддів вважає, що наведені у клопотанні підстави для поновлення строку подання касаційної скарги є неповажними.

Частиною третьою статті 292 ГПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що Міністерству необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме: навести інші підстави, за їх наявності, для поновлення строку на касаційне оскарження та надати докази на їх підтвердження.

Окрім того, відповідно до статті 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До касаційної скарги Міністерства як доказ надіслання касаційної скарги іншій стороні у справі додані фіскальний чек та опис вкладення, які датовані 24.06.2020, що підтверджують надіслання вперше поданої скаржником касаційної скарги, проте не можуть вважатися належними доказами надіслання цієї скарги від 05.10.2020.

Неповідомлення учасника справи про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цієї сторони, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені частиною третьою статті 2 ГПК України.

З урахуванням наведеного касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

На підставі викладеного та керуючись статтями 119, 174, 234, 290, 292 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Міністерства оборони України на рішення господарського суду міста Києва від 25.02.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2020 зі справи № 910/15320/19 залишити без руху.

2. Надати Міністерству оборони України строк для усунення недоліків касаційної скарги до 30 листопада 2020 року. Документи про усунення недоліків направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити Міністерству оборони України, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя І. Бенедисюк

Суддя В. Селіваненко