УХВАЛА

м. Київ

12.11.2020Справа № 910/4500/19
Суддя Мудрий С.М. розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Буд Інновація» про відвід судді у справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс"

товариство з обмеженою відповідальністю "Будеволюція"

товариство з обмеженою відповідальністю "Будівництво та реконструкція"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору товариство з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація"

про витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд" до товариства з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс" про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником піску річного у кількості 2000 м3, що розташований на земельній ділянці в ж/м Осокорки-Центральні у Дарницькому районі міста Києва, кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:008, що підтверджується рішенням засновника ТОВ "Гріт Трейд" та актом приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ "Гріт Трейд" від 15.10.2018р.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс" є користувачем земельної ділянки на якій розташований вищезазначений пісок річний.

На думку позивача відповідач володіє піском без відповідної правової підстави.

Оскільки, відповідачем відмовлено в наданні доступу до земельної ділянки для вивезення піску річного та поверненні піску, позивач звернувся в суд.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 15.04.2019 р. відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

02.05.2019 р. до канцелярії суду відповідачем подано відзив на позовну заяву.

11.05.2019 р. до канцелярії суду позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій зазначено, що ТОВ "Гріт Трейд" виявлено описку в позовній заяві та окремих доданих документах, а саме: по тексту позовної заяви помилково вказано кадастровий номер земельної ділянки в ж/м Осокорки-Центральні у Дарницькому районі міста Києва 8 000 000 000:96:001:008 замість правильного 8 000 000 000:96:001:0008. Та, просить суд задовольнити позовні вимоги про витребування з незаконного володіння товариства з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс" піску річного в кількості 2000м3, який розташований на земельній ділянці в ж/м Осокорки-Центральні у Дарницькому районі міста Києва, кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008, на підставі п.2 ч.3 ст.1212 Цивільного кодексу України.

Також, 11.05.2019 р. до канцелярії суду позивачем подано клопотання про залучення співвідповідачів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.05.2019 р. клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд" про залучення співвідповідачів задоволено. Залучено до участі у справі в якості відповідачів: товариство з обмеженою відповідальністю "Будеволюція" та товариство з обмеженою відповідальністю "Будівництво та реконструкція". Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи призначено на 03.06.19 р.

При цьому, 11.05.2019 р. позивачем до канцелярії суду подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.05.2019 р. заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд" про забезпечення позову задоволено; накладено арешт на весь пісок, що знаходиться на земельній ділянці площею 90,6379 га, з кадастровим номером 8 000 000 000:96:001:0008, місце розташування якої ж/м Осокорки-Центральні (1,2 мікрорайони) у Дарницькому районі міста Києва та яка перебуває в користуванні ТОВ "Контактбудсервіс" на підставі договору оренди земельної ділянки від 05.09.2005р. укладеного з Київською міською радою, який зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської державної адміністрації (Київської міської ради) у книзі державної реєстрації договорів за № 63-6-00282 запис від 08.09.2005р.; заборонено товариству з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс" (04107, м. Київ, вул. Багговутівська, буд. 8/10, ідентифікаційний код 32962703) та будь-яким іншим особам вчиняти дії спрямовані на вивезення піску з земельної ділянки площею 90,6379 га, з кадастровим номером 8 000 000 000:96:001:0008, місце розташування якої ж/м Осокорки-Центральні (1,2 мікрорайони) у Дарницькому районі міста Києва та яка перебуває в користуванні ТОВ "Контактбудсервіс" на підставі договору оренди земельної ділянки від 05.09.2005р., укладеного з Київською міською радою, який зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської державної адміністрації (Київської міської ради) у книзі державної реєстрації договорів за №63-6-00282 запис від 08.09.2005р.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.06.2019 р. відкладено судове засідання у справі на 18.06.2019 р., у зв`язку із неявкою представника відповідача-3 у судове засідання.

У судове засідання 19.06.2019 р. представник відповідача 3 не з`явився, про поважні причини неявки суд не повідомив, хоча про час та дату судового засідання повідомлений належним чином.

Представник відповідача 2 підтримав подане клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, про продовження процесуальних строків на подання відзив та доказів та про перехід до загального позовного провадження.

Представники позивача, відповідача 1 не заперечували проти даних клопотань.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 18.06.2019 року вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Задоволено клопотання відповідача 2 про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Призначено по справі № 910/4500/19 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено приватному експерту, який не є фахівцем державної спеціалізованої установи Черніну Якову Олександровичу (03151, м. Кив, вул. Донецька, 5, оф. 1).

Супровідним листом №01-16127/19 від 21.06.2019 року матеріали справи №910/4500/19 направлено приватному експерту Черніну Якову Олександровичу.

06.11.2019 року та 07.11.2019 року до канцелярії суду від товариства з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" надійшли клопотання про залучення третьої особи та скасування заходів забезпечення позову.

У зв`язку з вищезазначеним, Господарський суд міста Києва звернувся до приватного експерта Черніна Якова Олександровича з листом №01-37.1/1087 від 11.11.2019 року в якому просив терміново повернути справу № 910/4500/19 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд" до товариства з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс", товариства з обмеженою відповідальністю "Будеволюція", товариства з обмеженою відповідальністю "Будівництво та реконструкція" про витребування майна з чужого незаконного володіння.

21.11.2019 року на адресу суду надійшли матеріали справи №910/4500/19.

Ухвалою Господарського сулу міста Києва від 21.11.2019 поновлено провадження у справі, підготовче засідання у справі призначено на 09.12.2019. Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору задоволено. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору товариство з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" (02088, м. Київ, вул. Карла Маркса, будинок 7, ).

06.12.2019 через канцелярію суду позивач подав заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського сулу міста Києва від 09.12.2019 року відкладено підготовче судове засідання у справі на 14.01.2020 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.01.2020 року в задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" про скасування забезпечення позову відмовлено повністю.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.01.2020 року зупинено провадження у справі № 910/4500/19 на час проведення експертизи. Справу № 910/4500/19 направлено приватному експерту, який не є фахівцем державної спеціалізованої установи Черніну Якову Олександровичу (03151, м. Кив, вул. Донецька, 5, оф. 1) для продовження проведення судової будівельно-технічної експертизи.

31.08.2020 року до канцелярії суду надійшов висновок експерта №22/45-19-20 від 17.08.2020 року з матеріалами справи №910/4500/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.10.2020 року поновлено провадження у справі №910/4500/19. Підготовче засідання у справі № 910/4500/19 призначено на 17.11.2020 року.

10.11.2020 року до канцелярії суду товариством з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" подано заяву про відвід судді. В обґрунтування заяви зазначено, що:

- ухвалою господарського суду міста Києва від 13.05.2019 року задовольнивши заяву позивача про забезпечення позову Мудрий С.М. вжив заходи забезпечення позову (наклав арешт на пісок) у спосіб без врахування пропорційного співвідношення між засобами, які застосовуються та метою, яку прагнули досягти, що стали наслідком безпідставного а неправомірного обмеження права власності ТОВ "Еліт Буд Інновація". Зазначено, що відповідні заходи були скасовані постановою Північного апеляційного суду від 03.03.2020 року,

- Мудрий С.М. з незрозумілих причин затягував розгляд клопотання ТОВ "Еліт Буд Інновація" про скасування заходів забезпечення позов від 07.11.2019 року,

- Мудрий С.М. грубо порушив чинне законодавство, розглядаючи майновий спір (відкривши провадження у справі) в якому відповідачем є юридична особа, що перебуває в процесі банкрутства.

Також, зазначено, що 16.12.2019 року уповноваженим представником ТОВ "Еліт Буд Інновація" подано скаргу до Вищої ради правосуддя щодо дисциплінарного проступку С.М. Мудрого.

А тому, на думку ТОВ "Еліт Буд Інновація" зазначені обставини (відсутність довіри до судді та наявність відкритого дисциплінарного провадження щодо судді) може істотно вплинути на неупередженість та об`єктивність судді при розгляді справи, а тому, на підставі п.5 ч.1 ст. 35 ГПК України, Мудрий С.М. підлягає відводу.

Розглянувши подану товариством з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" заяву, суд дійшов висновку щодо необґрунтованості заявленого відводу. При цьому, суд зазначає наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 39 ГПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Частиною 3 ст. 39 ГПК України передбачено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною 7 ст. 39 ГПК України встановлено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

За приписами ч. 8 ст. 39 ГПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 11 ст. 39 ГПК України).

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені положеннями ст. 35 ГПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Таким чином, зважаючи на положення вищенаведеного п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України, перелік закріплених у вказаній статті підстав для відводу судді не є вичерпним.

В свою чергу, частиною 4 ст. 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, у разі незгоди з прийнятим судом рішенням сторона не позбавлена права оскаржити його у встановленому законом порядку.

В той же час, відповідно до ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч. 1 статті 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

За таких обставин, виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого товариством з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" відводу та передачу його заяви про відвід судді Мудрого С.М. для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись приписами ч. 1 ст. 32, ч.1, 4 статті 35, ч. 3 ст. 39, ст.234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" про відвід судді Мудрого С.М. від розгляду справи № 910/4500/19 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Гріт Трейд" до товариства з обмеженою відповідальністю "Контактбудсервіс", товариства з обмеженою відповідальністю "Будеволюція", товариства з обмеженою відповідальністю "Будівництво та реконструкція", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору товариство з обмеженою відповідальністю "Еліт Буд Інновація" про витребування майна з чужого незаконного володіння визнати необґрунтованою та передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

2. Повідомити учасників справи, що відповідно до ч. 1 ст. 235 ГПК України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

3. Повідомити учасників справи, відповідно ч. 1 ст. 255 ГПК України ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.М. Мудрий