РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.10.2020Справа № 910/9188/20
Суддя Мудрий С.М. розглянувши справу

за позовом комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва

до товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг "

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд"

про стягнення 1 253 457,06 грн.

При секретарі судового засідання: Радченко А.А.

Представники сторін:

від позивача: Боженко Д.Є. - представники за довіреністю № 236-19 від 08.01.2020;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: не з`явився.

встановив:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва до товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг" про стягнення 1 253 457,06 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення умов договору субпідряду №041119/1 від 04.11.2019 відповідачем в частині строків оплати виконаних робіт.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі. Ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 04.08.2020.

31.07.2020 через канцелярію суду відповідач подав клопотання про відкладення підготовчого засідання.

В судове засідання 04.08.2020 року відповідач не з`явився.

Позивач підтримав клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання, просив суд задовольнити.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2020 відкладено підготовче засідання у справі на 15.09.2020.

14.09.2020 через канцелярію суду відповідачем подано заяву про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

В судовому засіданні 15.09.2020 року відповідачем подано клопотання про витребування судом доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2020 залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (04053, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 23, ). Витребувано в третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: документи, що підтверджують виконання Договору №208/10 від 29.10.2019, а саме: акти виконаних робіт за формою КБ-2в та витрати за формою КБ-3 на суму 5 967 000, 00 грн., документи, що підтверджують надходження коштів по Договору №208/10 від 29.10.2019. Відкладено підготовче засідання на 06.10.2020.

06.10.2020 через канцелярію суду третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача надала письмові пояснення, в яких просить суд здійснювати розгляд справи без її участі.

В судове засідання 06.10.2020 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача не з`явилася, про поважні причини неявки суд не повідомляла, хоча про дату та час судового засідання повідомлена належним чином.

Позивач та відповідач не заперечували щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження на 27.10.2020 року.

26.10.2020 року до канцелярії суду відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання 27.10.2020 року представник відповідача не з`явився.

Представник позивача заявив усне клопотання про долучення доказів.

Суд залишив усне клопотання позивача про долучення доказів без розгляду.

Представник позивача заперечив проти клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Оскільки правова позиція сторін висловлена ними у заявах по суті справи та оголошена в ході підготовчого провадження уповноваженими представниками, неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи за необґрунтованістю.

Представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити.

В судовому засіданні на підставі ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Частина 1 статті 202 ЦК України передбачає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч.1 статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ч. 2 статті 509 ЦК України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч. 2 статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частина 1 статті 626 ЦК України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

04.11.2019 року між комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва (субпідрядник) та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг" (генпідрядник) укладено договір субпідряду №041119/1.

Відповідно до ч.1 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч.2 статті 837 ЦК України договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до п.1.1 договору субпідрядник зобов`язується своїми силами і засобами, на свій ризик, в межах договірної ціни виконати та здати роботи на здійснення озеленення об`єкта: «капітальний ремонт скверу ім. Гонти в Шевченківському районі», а генпідрядник - прийняти та оплатити такі роботи.

Роботи по цьому договору виконуються з матеріалів наданих генпідрядником та переданих субпідряднику за актом (п.1.3 договору).

Початок виконання робіт встановлюється з моменту отримання субпідрядником завдання (п.2.1 договору).

Місце надання послуг: м. Київ, сквер ім. Гонти в Шевченківському районі (п.2.2 договору).

Строк (термін) виконання робіт: до 31 грудня 2019 року (п.2.3 договору).

Відповідно до п.3.1 договору вартість виконання робіт за договором (договірна ціна) визначена на підставі додатку №1 до договору (договірна ціна, локальний кошторис), що є його невід`ємною частиною, та становить 1 514 293,00 грн. з урахуванням ПДВ, що становить 252 382,17 грн.

Роботи вважають виконаними після підписання генпідрядником та субпідрядником актів виконаних робіт (п.2.4 договору).

Відповідно до п.5.1 договору, виконані роботи приймаються шляхом підписання акту виконаних робіт за формою КБ-2в та КБ-3.

На виконання умов договору між сторонами 22.12.2019 року підписано:

- акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року на суму 1 138 809,38 грн.

- довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за грудень 2019 року на суму 1 138 809,38 грн.

Відповідно до ч. 1 статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Розрахунки за даним договором здійснюються у національній валюті України - гривні в безготівковій формі (п.4.1 договору).

Розрахунки за виконані роботи здійснюються генпідрядником протягом 5 (п`яти) робочих днів після підписання акта виконаних робіт та надходження бюджетних коштів від замовника (п.4.2 договору).

Згідно з п.4.5 договору кінцеві розрахунки за виконані роботи здійснюються протягом 5-ти банківських днів після підписання акту виконаних робіт.

Субпідрядник сплачує генпідряднику генпідрядні відрахування в розмірі 2,0% від вартості виконаних будівельно-монтажних робіт за надані послуги

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що відповідно до п.4.2 договору бюджетні кошти від замовника не надійшли.

Також, зазначає, що в тексті позовної заяви позивач вказує на той факт, що відповідачем були отримані кошти на оплату виконаних позивачем робіт, однак вказане не відповідає дійсності, з огляду на той факт, що основний договір №208/10 від 29.10.2019р., між КО «Київзеленбуд», як замовником будівництва та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг", як підрядник, було укладено та виконано на суму, що становить 5 967 000,00 грн. будь-яких додаткових угод, які б зменшували вартість договору чи припиняли його дію не укладалось. Однак, згідно бухгалтерського обліку відповідача, що також підтверджується витягом із сайту https://рrozorro.gov.ua, роботи, які були виконані відповідачем, та в свою чергу позивачем, не були оплачені в повному обсязі.

Тобто, оплата, яка була отримана відповідачем в сумі 4 006 000,00 грн. це грошові кошти, які були отримані за виконані загально-будівельні роботи, а не роботи із озеленення, які були виконані позивачем.

Судом враховано, що 29.10.2019 року між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг" (підрядник) укладено договір підряду №208/10 «капітальний ремонт скверу ім. Гонти в Шевченківському районі», відповідно до умов якого підрядник зобов`язується на свій ризик, власними і залученими силами та засобами здійснити «капітальний ремонт скверу ім. Гонти в Шевченківському районі» за ДК 021:2015 - (45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація).

Відповідно до п.2.1 договору підряду №208/10 від 29.10.2019 року в редакції додаткової угоди №1 від 18.12.2019 року, загальна вартість робіт за цим договором згідно з договірною ціною яка є невід`ємною частиною цього договору (додаток 1), складає 5 967 000,00 грн. з них: 4 006 000,00 грн. - фінансування яких передбачено у 2019 році згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16.12.2019 №2187, 1 961 000,00 грн. - фінансування яких передбачено у 2019 році згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.11.2019 №2039.

Проте, в матеріалах справи наявна угода про зарахування зустрічних однорідних вимог від 28.12.2019 року укладена між комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва (сторона-2) та товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг" (сторона -1).

Відповідно до п.1, 2 угоди сторона-1 визнає та підтверджує, що має непогашене грошове зобов`язання перед стороною-2 у сумі - 1 138 809,38 грн. станом на 28.12.2019 за роботи з озеленення по об`єкту: «Капітальний ремонт скверу ім. Гонти в Шевченківському районі», яке виникло на підставі договору субпідряду №041119/1 від 04.11.2019р.

Сторона-2 визнає та підтверджує, що має непогашене грошове зобов`язання перед стороною-1 у сумі - 22 776,19 грн. станом на 28.12.2019 за послуги генерального підряду у розмірі 2% по об`єкту: «Капітальний ремонт скверу ім. Гонти в Шевченківському районі», яке виникло на підставі договору субпідряду №041119/1 від 04.11.2019р.

Так, пунктом 3 угоди сторонами визначено, що строк виконання зобов`язань, зазначених у п. 1 та п.2 цієї угоди, настав.

Згідно з п.5 угоди, сторони дійшли згоди про зарахування зустрічних однорідних вимог за зобов`язаннями, зазначеними у п.1 та п.2 цієї угоди, і таким чином з моменту підписання даної Угоди вважатимуть:

зобов`язання сторони-1 (п.1), таким, що припинено па суму заборгованості сторони-1 перед стороною-2, що визначена у п.1, у розмірі - 22 776,19грн. станом на 28.12.2019 залишаються непогашеними,

зобов`язання сторони-2(п.2), таким, що припинено на суму заборгованості сторони-2 перед стороною-1, що визначена у п.2, у розмірі - 22 776,19грн. у повному обсязі.

Крім того, Європейським судом з прав людини в рішенні від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" та в рішенні від 30.11.2004 у справі "Бакалов проти України" зазначено, що відсутність бюджетного фінансування (бюджетних коштів) не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 07.11.2019 року у справі №916/1345/18 зазначено, що Європейським судом з прав людини в рішенні від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" та в рішенні від 30.11.2004 у справі "Бакалов проти України" зазначено, що відсутність бюджетного фінансування (бюджетних коштів) не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Встановивши належне виконання позивачем своїх зобов`язань за договором підряду щодо виконання ремонтних робіт, суди дійшли обґрунтованих висновків про стягнення з відповідача суми оплати за виконані роботи та відхили посилання відповідача на відсутність бюджетних коштів.

Згідно з ч. 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст.193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначене також кореспондується зі ст.ст. 525, 526 ЦК України відповідно до яких зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частина 1 статті 612 ЦК України передбачає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Враховуючи вищезазначене, та беручи до уваги виконання робіт позивачем та прийняття їх без заперечень відповідачем, факт наявності основної заборгованості за договором у відповідача перед позивачем в розмірі 1 116 033,19 грн. належним чином доведений, документально підтверджений і відповідачем не спростований, тому позовні вимоги в частині стягнення основного боргу визнаються судом обґрунтовані та такими, що підлягають задоволенню.

У зв`язку з неналежним виконання грошових зобов`язань за договором, позивач просить стягнути з відповідача пеню в розмірі 105 359,08 грн. (за період з 29.12.2019 року по 12.06.2020 року) грн., 3 % річних в розмірі 15 277,60 грн. (за період з 29.12.2019 року по 12.06.2020 року) та інфляційне збільшення в розмірі 16 787,19 грн. (нараховані фактично за період січень-квітень 2020).

Пунктом 1 ст. 216 Господарського кодексу України встановлено що, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно п. 1 ст. 218 Господарського кодексу України, підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до п. 1 ст. 230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частина 2 ст. 551 Цивільного кодексу України визначає, що якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Сторони можуть домовитись про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків передбачених законом.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом зокрема сплата неустойки.

Згідно статті 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань», платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" встановлює, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України).

Пунктом 7.4 договору передбачено, що у разі невиконання п.4.5 договору, за умови надходження коштів від замовника, генпідрядник сплачує субпідряднику штрафні санкції - пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який нараховується пеня за кожний день прострочення.

Суд погоджується з розрахунком пені в розмірі 105 359,08 грн. наданим позивачем і вважає його обґрунтованим, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Частиною 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд погоджується з розрахунком 3% річних в розмірі 15 277,60 грн. та індексу інфляції в розмірі 16 787,19 грн. наданим позивачем і вважає його обґрунтованим, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Частинами 3, 4 статті 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч. 1 статті 76 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до положень ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 ГПК України.

Згідно зі ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судовий збір згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3,4 ст. 13, ч.1 ст. 73, ч.1 ст. 76, ч.1 ст. 77, ст. 129, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Аркада буд Холдинг" (01013, м. Київ, вул. Будіндустрії, будинок 7, ) на користь комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва (01030, м. Київ, вул. Пирогова, буд. 4/26; ) основний борг в розмірі 1 116 033 (один мільйон сто шістнадцять тисяч тридцять три) грн. 19 коп., пеню в розмірі 105 359 (сто п`ять тисяч триста п`ятдесят дев`ять) грн.08 коп., інфляційні втрати в розмірі 16 787 (шістнадцять тисяч сімсот вісімдесят сім) грн. 60 коп., три проценти річних в сумі 15 277 (п`ятнадцять тисяч двісті сімдесят сім) грн. 60 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 18 801 (вісімнадцять тисяч вісімсот одна) грн. 86 коп.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата підписання рішення: 10.11.2020 року.

Суддя С.М. Мудрий