ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

02.11.2020м. ДніпроСправа № 904/5628/19 (904/5594/20)

Суддя Суховаров А.В. , розглянувши матеріали

за позовом розпорядника майна Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" Дерябкіна О.Е.

до Акціонерного товариства "МАРГАНЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ", 53400, Дніпропетровська область, м.Марганець, вул.Єдності, буд.62, ідентифікаційний номер юридичної особи 00190911

про стягнення заборгованості у розмірі 4 945 833,33грн.

СУТЬ СПОРУ:

13.10.2020 розпорядник майна Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" Дерябкін О.Е. звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "МАРГАНЕЦЬКИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" (53400, Дніпропетровська область, м.Марганець, вул.Єдності, буд.62, ідентифікаційний номер юридичної особи 00190911) про стягнення заборгованості у розмірі 4 945 833,33грн.

Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви та доданих до неї документів, з огляду на таке.

Згідно з частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Пунктом 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Господарським судом встановлено, що зазначена позовна заява підписана розпорядником майна Дерябкіним О.Е., при цьому керівником АТ "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом", відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на час подання позовної заяви, є Шиловський О.П.

Приписами ч.3 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства розпорядника майна боржника зобов`язано:

- розглядати заяви кредиторів з грошовими вимогами до боржника, що надійшли в установленому цим Кодексом порядку;

- вести реєстр вимог кредиторів;

- повідомляти кредиторів про результати розгляду їхніх вимог;

- вживати заходів для захисту майна боржника;

- проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника;

- виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства;

- скликати збори і комітет кредиторів та організовувати проведення їх засідань;

- надавати державному реєстратору в електронній формі через портал електронних сервісів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості, необхідні для ведення Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у порядку, встановленому державним органом з питань банкрутства;

-надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі;

- не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість;

- за можливості проведення санації боржника розробити план санації боржника та подати його на розгляд зборам кредиторів;

- виконувати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Арбітражний керуючий, призначений судом в процедурі розпорядження майном боржника розпорядником майна боржника, є особливим учасником. Через нього здійснюється зв`язок між сторонами, господарським судом та іншими учасниками у справі про банкрутство.

Відповідно до ч.1 ст.10 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності

Розпорядника майна боржника, в процедурі розпорядження майном боржника, неможливо розглядати як повноцінного представника боржника чи кредиторів, оскільки в юридичному сенсі він не повинен бути заінтересованою особою та може виступати від свого імені самостійно.

З огляду на те, що розпорядник майна боржника призначається судом відповідно до Кодексу України з процедур банкрутства, він не може бути і органом юридичної особи боржника, оскільки орган юридичної особи виникає з волі його засновників (учасників).

Не може прирівнюватись розпорядник майна боржника і до службової особи підприємства-боржника, оскільки його правовий статус не визначається нормами КЗОТ, з ним не укладається трудовий договір (контракт) під час виконання ним обов`язків розпорядника майна, він не включається до штату підприємства-боржника, він не зобов`язаний дотримуватись внутрішнього трудового розпорядку підприємства-боржника, він не отримує заробітну плату на підприємстві-боржника.

Статус службової особи підприємства-боржника, відповідно до ч.2 ст. 10 Кодексу України з процедур банкрутства, арбітражний керуючий набуває виключно з моменту постановлення судом ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень.

Окрім того, призначення розпорядника майна не є підставою для припинення повноважень керівника чи органу управління боржника та він не має права втручатися в оперативно-господарську діяльність боржника, крім випадків, передбачених законом (ч.ч. 10,11 ст. 44 Кодексу).

Системний аналіз положень Кодексу України з процедур банкрутства дозволяє дійти висновку, що призначений судом розпорядник майна боржника виконує контрольно-наглядові функції та охоронні функції з управління підприємством і його майновими активами з метою визначення наявних конкурсних вимог кредиторів та обчислення його фінансово-економічного становища, не втручаючись при цьому у повсякденну господарську діяльність підприємства-боржника і, як суб`єкт господарського процесу, є органом контролю та нагляду за проведенням, у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства та Господарського процесуального кодексу України, процедури розпорядження майном з метою доведення до зборів кредиторів або комітету кредиторів об`єктивної інформації про фінансову неплатоспроможність або фінансову платоспроможність підприємства-боржника.

Таким чином, перебування підприємства на стадії розпорядження майном та призначення судом розпорядника майна боржника не впливає на статус керівника підприємства чи органу його управління, зокрема, в частині представництва підприємства - боржника та реалізації ним процесуальних прав в судовому процесі та не позбавляє права директора, як уповноважену особу підприємства, звернутись до суду з позовом для захисту прав підприємства - боржника.

Разом з тим, відповідно ч.9 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства, розпорядник майна має право на подання до господарського суду позову щодо визнання недійсними правочинів, у томі числі укладених боржником з порушенням порядку, встановленого цим Кодексом, а також позовів щодо визнання недійсними актів, прийнятих у процедурі розпорядження майном щодо зміни організаційно-правової форми боржника. В такому випадку розпорядник майна наділяється правом подання (підписання) позову але виключно з підстав, встановлених законом, оскільки Кодексом прямо передбачено право розпорядника майна ініціювати спір, шляхом подання відповідної заяви, предмет якого обмежений приписами ч.9 ст.44 Кодексу. В інших випадках розпорядник майна не наділяється правом на подання до господарського суду позовних заяв.

Приписами ч.12 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що повноваження керівника боржника та виконавчих органів його управління, покладені на них відповідно до законодавства чи установчих документів, можуть бути припинені в разі, якщо ними не вживаються заходи щодо забезпечення збереження майна боржника, створюються перешкоди діям розпорядника майна чи допускаються інші порушення законодавства.

У разі виявлення обставин, передбачених абзацом першим цієї частини, за клопотанням кредиторів або інших учасників справи ухвалою господарського суду повноваження керівника та виконавчих органів управління боржника припиняються, а виконання відповідних обов`язків тимчасово покладається на розпорядника майна до призначення в порядку, визначеному законодавством та установчими документами, нового керівника боржника та виконавчих органів управління боржника.

Розпорядником майна не додано до матеріалів позовної заяви належних та допустимих доказів на підтвердження або спростування факту відсторонення або звільнення керівника із займаної посади та тимчасового покладання виконання обов`язків керівника підприємства на розпорядника майна боржника.

З огляду на вищевикладене, за відсутності доказів на підтвердження або спростування факту відсторонення або звільнення керівника із займаної посади та враховуючи те, що предметом спору є стягнення заборгованості у розмірі 4 945 833,33 грн., суд вважає, що зазначена позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про необхідність повернення позовної заяви без розгляду відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ч.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи вищевикладене та керуючись п. 1 ч. 5 ст. 174, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Додаток (на адресу позивача): - позовна заява №б/н, б/д з доданими до неї матеріалами на 23 арк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 02.11.2020

Ухвала може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI Перехідних положень ГПК України, до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання ухвалою законної сили.

Суддя А.В. Суховаров