ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

28.10.2020м. ДніпроСправа № 904/35/20

за позовом Кіровоградської місцевої прокуратури, м. Кропивницький Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області, м. Кропивницький Кіровоградської області

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про стягнення 59 118,25 грн., що складають суму збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів

Суддя Мельниченко І.Ф.

Представники:

від прокуратури Трубіцина В.Д.

від позивача не з`явився

від відповідача не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Кіровоградська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області звернулася до господарського суду Дніпропетровської області із позовом про стягнення 59 118,25 грн., що складають суму збитків, заподіяних навколишньому середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод.

Судові витрати прокурор просить покласти на відповідача.

Ухвалою від 08.01.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.02.2020.

03.02.2020 від відповідача поштовим засобом зв`язку через канцелярію суду надійшов відзив на позов, в якому останній проти позовних вимог заперечує та зазначає, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2020 зупинено провадження у справі № 904/35/20 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 (провадження №12-194гс19) за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року.

12.02.2020 від прокурора поштовим засобом зв`язку через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній зазначає, що підставою для представництва інтересів держави прокурором в даному випадку є порушення інтересів держави, що полягає у невідшкодуванні відповідачем збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення водного об`єкта скидом недостатньо очищених зворотних вод та, як наслідок, недоотримання коштів до бюджетів різних рівнів, необхідних для реалізації природоохоронних заходів.

17.02.2020 від позивача поштовим засобом зв`язку через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній підтримує позовні вимоги викладені прокурором у позові та зазначає, що позивач не мав змоги звернутися з позовом до суду, у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору за подання позовної заяви, про що прокурором зазначено у позові та надано до суду відповідну довідку.

Крім того, відшкодовані збитки зараховуються не на користь інспекції, а розподіляються між державним та місцевим бюджетами, тому не стягнення заподіяних збитків порушується інтереси держави у вигляді недоотримання доходів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.09.2020 провадження у справі № 904/35/20 поновлено, підготовче засідання призначено на 30.09.2020, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 11.11.2020, підготовче засідання відкладено до 19.10.2020.

30.09.2020 відповідачем подані письмові пояснення у справі, у яких останній просить залишити позовну заяву Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області без розгляду.

08.10.2020 на адресу суду від прокурора надійшли заперечення на пояснення відповідача про залишення позову без розгляду.

У підготовчому засіданні, яке відбулось 19.10.2020, представником відповідача подані письмові пояснення у справі.

Представник позивача в підготовче засідання 19.10.2020 не з`явився, про дату, місце та час судового засідання повідомлений належним чином, про що свідчить залучене до матеріалів справи поштове повідомлення (а.с. 233).

Ухвалою суду від 19.10.2020 розгляд підготовчого засідання відкладено до 28.10.2020.

26.10.2020 від відповідача поштовим засобом зв`язку надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

У підготовче засідання 28.10.2020 представники позивача та відповідача не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч. 3, 4, 5 ст. 53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020р. у справі № 912/2385/18 наведені наступні правові висновки щодо застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Обґрунтовуючи необхідність самостійного захисту інтересів держави прокурор у позові послався на неналежне здійснення Державною екологічною інспекцією Кіровогорадської області, заходів щодо стягнення з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" у судовому порядку збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у зв`язку з недостатнім фінансуванням та відсутністю у Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області коштів для сплати судового збору, що підтверджується довідкою № 9 від 11.11.2019.

На думку прокурора, вказане свідчать про неналежний захист цим органом інтересів держави.

Як вбачається з матеріалів справи, сума збитків нарахована за період з 26.04.2019 по 19.07.2019 в сумі 59 118,25 грн., відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища № 389 від 20.07.2009.

Крім того, Державною екологічною інспекцією Кіровогорадської області 12.08.2019 на адресу Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" направлялася претензія про відшкодування збитків.

Враховуючи викладене, прокурором не доведено бездіяльність компетентного органу, а обставини справи, зокрема щодо розміру заборгованості та часу її виникнення, такими що свідчать про значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, тобто потребують обов`язкового втручання прокурора для представництва інтересів держави.

Крім того, суд зазначає, що причина, яка зазначена прокурором та позивачем, щодо відсутності фінансування та неможливістю сплатити судовий збір за подання позову не є підставою для звернення прокурором з даним позовом.

При цьому, суд також враховує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який, відповідно до пункту 3 частини першої статті 129 Конституції України, є однією з засад правосуддя.

Так, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" від 31.03.2005).

Пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Як вже вище зазначалось, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Суд вважає, що пред`явлення прокурором позову про стягнення збитків на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Кіровогорадської області, яка виникла лише дещо менше ніж за півроку до пред`явлення позову, не відповідає вищенаведеним засадам та не може вважатися виключним випадком для захисту прокурором інтересів держави.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що прокурор, звертаючись до суду з позовом не довів бездіяльність компетентного органу та необхідність захисту інтересів держави, наявність чого і є підставою, в розумінні ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», для представлення прокурором інтересів держави в суді.

Також, слід зазначити, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленої прокурором заяви по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

З огляду на викладене, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, зазначені обставини стали підставою для залишення позовної заяви Кіровоградської місцевої прокуратури без розгляду.

Відповідно до частини 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішується питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 13, 14, п. 2 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 234, 235, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення 59 118,25 грн., що складають суму збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили - 28.10.2020.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 02.11.2020.

Суддя І.Ф. Мельниченко