РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.10.2020Справа № 910/14830/19

Суддя Господарського суду міста Києва Стасюк С.В., за участю секретаря судового засідання Цубери Ю.Ю., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй - Плюс"

3) Приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Олени Анатоліївни

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4

про визнання договору недійсним, визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: Макогон Є.С. (ордер серії АІ № 1057081 від 17.09.2020);

від відповідача-3: не з`явився;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: Макогон Є.С. (ордер серії АІ № 1053782 від 07.09.2020).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" (відповідач-2), Приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Олени Анатоліївни (відповідач-3) в якому просить суд:

-визнати недійсними Договір дарування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 26.04.2019 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та ОСОБА_2 та акт приймання передачі частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 26.04.2019 року, складений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та ОСОБА_2 ;

-скасувати реєстраційну дію у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 08.05.2019 року №6003228 "Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи"; зміна складу або інформації про засновників, проведену приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Оленою Анатоліївною;

-визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 24.04.2019 року, оформлене протоколом №1/04/19-1, про звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" ОСОБА_1 і призначення на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" ОСОБА_2 та скасувати реєстраційну дію у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 26.04.2019 року №5003228 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах"; зміна керівника юридичної особи, проведену приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Оленою Анатоліївною;

-визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 07.05.2019 року, оформлене протоколом №2/05/7-1, про: виключення ОСОБА_1 зі складу осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи; зміну місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" і визначення нового за адресою: АДРЕСА_1 , та скасувати реєстраційну дію у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 08.05.2019 року №7003228 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах"; зміна місцезнаходження, зміна складу підписантів, проведену приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Оленою Анатоліївною.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2019 відкрито провадження у справі № 910/14830/19 та призначено підготовче засідання на 12.12.2019.

12.12.2019 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_3 та залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 .

12.12.2019 до Господарського суду міста Києва від відповідача - 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та поновлення процесуального строку для подання відзиву.

В судовому засіданні 12.12.2019 судом було розглянуто клопотання позивача, яке подане разом з позовною заявою про витребування доказів, зокрема у ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та вирішено його задовольнити .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2019 залучено до участі у справі № 910/14830/19 у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_3 та залучено до участі у справі № 910/14830/19 у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 , витребувано у сторін докази, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 23.01.2020.

09.01.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача - 1 надійшов відзив на позов. У поданому відзиві відповідач-1 зазначив, що позов є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не відображає дійсні обставини справи та не містить обґрунтування щодо наявності порушеного права позивача.

09.01.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача - 2 надійшов відзив на позов. Відповідач-2 проти позову заперечив, посилаючись на те, що ОСОБА_1 не є належним позивачем у даному спорі, оскільки не має частки у статутному капіталі відповідача-2, тому що відчужив її на користь ОСОБА_3 . За твердженням відповідача-2, позивачем не вказано, яким чином оспорюваний правочин порушує або стосується його прав та обов`язків, а також яким чином задоволення позовних вимог призведе до поновлення прав позивача.

21.01.2020 до Господарського суду міста Києва від Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла належним чином засвідчена копія реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс".

У судовому засіданні 23.01.2020 представники відповідача - 1 та відповідача - 2 надали документи для долучення до матеріалів справи.

23.01.2020 підготовче засідання по справі відкладено на 13.02.2020.

03.02.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-3 надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

У судовому засіданні 13.02.2020 представник відповідача-2 подав клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення розгляду справи № 560/1698/19.

У судовому засіданні 13.02.2020 судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача-2 про зупинення провадження у справі до закінчення розгляду справи № 560/1698/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17.03.2020.

17.03.2020 засідання по справі відкладено на 21.04.2020.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, судове засідання, призначене на 21.04.2020 не відбулось.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.07.2020 призначено справу до розгляду по суті на 08.09.2020.

У судовому засіданні 08.09.2020 розгляд справи відкладено на 24.09.2020.

10.09.2020 до Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

16.09.2020 до Господарського суду міста Києва від представника відповідача-1 та третьої особи-2 надійшли клопотання про відкладення розгляду справи.

24.09.2020 до Господарського суду міста Києва від представника відповідача-2 та третьої особи-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 24.09.2020 розгляд справи відкладено на 15.10.2020.

28.09.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-3 надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

У судовому засіданні 15.10.2020 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

02.04.2013 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Моноліт-2000" та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 5%.

25.09.2013 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім «Моноліт-2000" та ОСОБА_1 укладено Акт приймання-передачі частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 5%, який було нотаріально посвідчено.

25.09.2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та ОСОБА_1 укладено Договір купівлі-продажу частки (5%) у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс".

27.09.2018 року, на підставі вищевказаних документів, державним реєстратором Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Наглюк О.В. проведено реєстраційну дію №0003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичною особою» щодо набуття ОСОБА_1 частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 10%.

04.04.2019 року рішенням загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" ОСОБА_2 призначено на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд".

05.04.2019 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 укладено Договір про відчуження частки у розмірі 80% статутного капіталу у Товаристві з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд".

05.04.2019 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 укладено Договір дарування та Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50%.

10.04.2019 року проведено державну реєстрацію змін до установчих документів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", а саме набуття ОСОБА_2 частки у статутному капіталі у розмірі 50%. Державна реєстрація була проведена державним реєстратором Самчук О.А., реєстраційна дія №2003228.

13.04.2019 року між ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_3 з однієї сторони, та ОСОБА_1 з іншої сторони, укладено Договір дарування частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 40 % та підписано Акт приймання передачі вказаної частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", який було нотаріально посвідчено.

17.04.2019 року державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Рудь Л.С. проведено реєстраційну дію №4003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» щодо набуття ОСОБА_1 частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 40%.

17.04.2019 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладено Договір дарування частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50% та укладено Акт приймання-передачі зазначеної частки, який було нотаріально посвідчено.

17.04.2019 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" подано скаргу до Міністерства юстиції України щодо скасування реєстраційних дій.

18.04.2019 року державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Козачук Н.П. проведено реєстраційну дію №5003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичною особою» щодо набуття ОСОБА_3 частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50%.

23.04.2019 року Міністерством юстиції України задоволено скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та винесено наказ №1289/5, яким скасовано наступні реєстраційні дії:

-від 27.09.2018 року №0003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Наглюк О.В.;

-від 04.04.2019 №2003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Наглюк О.В.;

-від 10.04.2019 року №2003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Самчук Оленою Андріївною;

-від 17.04.2019 року №4003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Рудь Лідією Степанівною;

-від 18.04.2019 року №4003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Козачук Надією Петрівною.

23.04.2019 року загальними зборами Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" прийнято протокол №2 про уповноваження ОСОБА_2 приймати участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" з правом голосу щодо усіх питань порядку денного.

24.04.2019 року проведено державну реєстрацію змін щодо складу засновників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" на підставі Договору дарування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50%, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . Державна реєстрація була проведена цього ж дня державним реєстратором Рудніцькою І.В.

24.04.2019 року загальними зборами Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" прийнято рішення, оформлене протоколом №1/04/19-1, про звільнення ОСОБА_1 з посади директора та призначення на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" ОСОБА_2 .

26.04.2019 року протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" № 3 прийнято рішення про дарування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 5% ОСОБА_2 .

26.04.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та ОСОБА_2 укладено Договір дарування частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 5% та Акт приймання-передачі частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", який було нотаріально посвідчено.

07.05.2019 року протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" №2/05/7-1 прийнято рішення про виключення інформації про ОСОБА_1 зі складу осіб, які мають вчиняти дії від імені юридичної особи та про зміну місцезнаходження товариства.

Спір у справі виник у зв`язку із відсутністю, на думку позивача, у уповноваженої особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" повноважень на участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", порушенням порядку повідомлення учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" про проведення позачергових загальних зборів товариства, відсутністю у Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" прав на участь у загальних зборах Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс".

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з приписами ст. 15 Цивільного кодексу України кожна сторона має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до правової позиції, наведеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.05.2019 у справі № 910/16744/17, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні способом встановленим для захисту права та інтересу, внаслідок чого право або інтерес будуть імперативно відновлені.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право (Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.01.2020 року у справі № 910/9961/16).

За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Обрання особою неналежного способу захисту порушеного права в судовому порядку, який не відповідає як змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і характеру його порушення, а також не призводить до поновлення порушеного права цієї особи є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 02.07.2020 року у справі №910/3301/18.

У пункті 145 Рішення ЄСПЛ від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного королівства" суд зазначив, що стаття 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, її суть зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органу розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист. Засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 Рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2015).

Як роз`яснив Конституційний Суд України своїм рішенням від 01.12.2004 №18-рп/2004 у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес), поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається у частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

У рішенні Конституційного Суду України дано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес", як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Тобто інтерес позивача (у даному випадку стосовно визнання недійсним договору дарування, рішень загальних зборів товариства, скасування реєстраційних дій) має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам та відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого дано в резолютивній частині вказаного рішення Конституційного Суду України.

Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Така позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав; під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом (Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.05.2018 у справ № 910/15567/17).

Отже, саме на позивача покладений обов`язок обґрунтувати суду свої вимоги поданими доказами, тобто довести, що його права та інтереси дійсно існують, порушуються, оспорюються чи не визнаються, потребують захисту та можуть бути відновлені шляхом задоволення заявленого позову.

Позивачем заявлено позовні вимоги щодо визнання недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй - Плюс" від 24.04.2019 року, оформлене протоколом №1/04/19-1, про звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" ОСОБА_1 і призначення на посаду директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" ОСОБА_2 , визнання недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 07.05.2019 року, оформлене протоколом №2/05/7-1, про: виключення ОСОБА_1 зі складу осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи; зміну місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" і визначення нового за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування необхідності задоволення вищевказаних позовних вимог, позивач посилається на п.п. 5.1, 5.7-5.12 п. 5 статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", вимоги статті 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» та вказує, що позивачу, як виконавчому органу - директору Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" протягом січня-травня 2019 року не надходили від інших учасників, зокрема відповідача-1, вимоги про скликання позачергових загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", позивач та інші учасники товариства не були проінформовані про скликання та проведення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс".

Судом встановлено, що між позивачем та ОСОБА_3 укладено Договір дарування частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50% та підписано Акт приймання-передачі зазначеної частки, який було нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Єдігаровим Є.М.

18.04.2019 року державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Козачук Н.П. проведено реєстраційну дію №5003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичною особою» щодо набуття ОСОБА_3 частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50%.

Як було зазначено судом вище, 23.04.2019 року Міністерством юстиції України задоволено скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та винесено наказ №1289/5, яким скасовано наступні реєстраційні дії:

-від 27.09.2018 року №0003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Наглюк О.В.;

-від 04.04.2019 №2003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Наглюк О.В.;

-від 10.04.2019 року №2003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Самчук Оленою Андріївною;

-від 17.04.2019 року №4003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Рудь Лідією Степанівною;

-від 18.04.2019 року №4003228 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи», проведену державним реєстратором виконавчого комітету Хмельницької міської ради Хмельницької області Козачук Надією Петрівною.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 26.07.2019 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01.10.2019 у справі № 560/1698/19 визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України від 23.04.2019 року № 1289/5 "Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", прийнятий на підставі висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 22.04.2019 року, за результатами розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд", зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 17.04.2019 року за № 13585-33-19, з доповненням від 20.04.2019 року.

Таким чином, сковані наказом Міністерства юстиції України від 23.04.2019 №1289/5 реєстраційні дії є чинними.

Відповідно до ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Беручи до уваги викладене вище, станом на день прийняття оскаржуваних рішень, позивач не володів часткою в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50%, відтак не був учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс".

Також суд звертає увагу, що в матеріалах справи наявна копія статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", затвердженого протоколом загальних зборів учасників №1/2016 від 24.06.2016 року.

Відповідно до п. 3 глави VIII Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», протягом року з дня набрання чинності цим Законом положення статуту товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю, що не відповідають цьому Закону, є чинними в частині, що відповідає законодавству станом на день набрання чинності цим Законом.

Тобто, положення статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", що не відповідають вимогам Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», є чинними протягом року з дня набрання чинності цим Законом.

Закон України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» набув чинності 17.06.2018 року.

Оскаржувані рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" були прийняті 24.04.2019 та 07.05.2019, тобто в межах річного строку, вказаному у п. 3 глави VIII Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

Положення статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", зокрема п.п. 5.1, 5.7-5.12 п. 5 на які посилається позивач, не містять обов`язку щодо повідомлення виконавчого органу товариства про проведення позачергових загальних зборів товариства, що вказує на відсутність порушення прав позивача.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.03.2019 року у справі №906/37/18, рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи не є правочинами у розумінні ст. 202 Цивільного кодексу України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за ст. 216 Цивільного кодексу України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", які оскаржуються позивачем у даній справі, не є правочинами у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України, а за своєю правовою природою є актами індивідуальної дії, які після реалізації вичерпують свою дію.

До оскаржуваних рішень загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" не застосовуються правові наслідки недійсності правочинів, визначені статтею 216 Цивільного кодексу України.

Слід зазначити, що ОСОБА_2 , станом на день винесення рішення, не є директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", йому не належить частка в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс". Директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" є ОСОБА_11 , Товариство з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Олександра Пироговського, буд. 18, а кінцевим бенефіціарним власником Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" є ОСОБА_4 .

Скасування рішень загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", які є актами ненормативного характеру, не призводить до відновлення позивача на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", не повертає позивача до складу осіб, які мають право вчиняти дії від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" без довіреності, та не має наслідком встановлення місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" за адресою: м. Київ, вул. Ю. Фучіка, 8, кв. 116, що вказує на неможливість відновлення порушених прав позивача у разі задоволення позовних вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 24.04.2019 року та від 07.05.2019 року.

Крім того, позивач оскаржує Договір дарування частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50% від 26.04.2019 року, який укладений між ОСОБА_2 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Мегатрейд" та Акт приймання передачі від 26.04.2019 року, при цьому посилаючись на вимоги статей 203, 215 Цивільного кодексу України.

Позивачем не доведено існування у нього прав на частку в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс", яка є предметом оспорюваного договору на час його укладення або те, що відчуження корпоративних прав було спрямовано на порушення прав та законних інтересів позивача, що вказує на відсутність порушених прав та законних інтересів останнього.

Згідно частини першої статті 202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частиною першою статті 216 Цивільного кодексу України визначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Норми статті 216 Цивільного кодексу України визначають правові наслідки недійсності правочину, зокрема, повернення сторін у первісний стан, який мав місце до вчинення недійсного правочину. Застосування таких наслідків іменується реституцією.

Реституція як спосіб захисту порушеного права застосовується лише за наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним або який визнано недійсним. Реституція є заходом, спрямованим на приведення майнового стану сторін недійсного правочину до стану, який вони мали до вчинення такого правочину. У зв`язку із цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного, зокрема нікчемного, правочину, за правилами реституції може бути адресована тільки стороні недійсного правочину. Крім того, реституцію можна застосувати лише у випадку, коли предмет недійсного правочину станом на час вирішення відповідного питання перебуває в тієї сторони недійсного правочину, якій він був переданий.

Викладене узгоджується із правовою позицією, викладеною Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 28.11.2018 у справі № 504/2864/13-ц (провадження № 14-452цс18), а також Верховним Судом у постанові від 16.04.2019 у справі № 910/1570/18.

Позивачем не заявлено позовних вимог, щодо застосування наслідків недійсності правочину, проте суд звертає увагу, що частка в статутному капіталі, яка була предметом Договору дарування від 26.04.2019 року, належить ОСОБА_4 та вже не належить ОСОБА_2 .

Визнання недійсним Договору дарування від 26.04.2019 року не призведе до відновлення або іншого ефективного захисту прав позивача, так як не матиме наслідком повернення частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" у розмірі 50% у власність позивача.

Позовні вимоги щодо скасування реєстраційних дій від 08.05.2019 року №6003228, від 26.04.2019 року №5003228, від 08.05.2019 року №7003228 не підлягають задоволенню, оскільки вони є похідними від позовних вимог щодо визнання недійсним Договору дарування від 26.04.2019 року, визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй-Плюс" від 24.04.2019 року та від 07.05.2019 року, які задоволенню не підлягають, оскільки матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про порушення ними прав та законних інтересів позивача.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Аналогічна норма міститься у частині 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України.

За приписами ст. 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Отже, оскільки судом не встановлено, а позивачем не доведено наявність порушених прав позивача, задоволення позовних вимог не призводить до відновлення порушених прав та законних інтересів позивача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Судовий збір за розгляд справи покладається на позивача відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Водограй - Плюс", Приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Мороз Олени Анатоліївни, за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3 , третьої особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій - відмовити повністю.

2.Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано 26.10.2020

Суддя С. В. Стасюк