ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до судового розгляду по суті

27.10.2020м. ДніпроСправа № 904/6406/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Фещенко Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Михайлової К.В.

та представників:

від прокуратури: Дидюк Н.О.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку підготовчого провадження справу

за позовом Першого заступника прокурора Дніпропетровської області (м. Дніпро) в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради (м. Дніпро)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб" (м. Дніпро)

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Комунальне житлово-експлуатаційне підприємства "Лівобережжя" Дніпропетровської міської ради (м. Дніпро)

за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Регіонінвестгрупп" (м. Київ)

про витребування 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, 49, м. Дніпро, вартістю 293 770 грн. 00 коп.

Суддя Фещенко Ю.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Перший заступник прокурора Дніпропетровської області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради (далі - позивач), в якій просить суд витребувати від Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб" на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, 49, м. Дніпро (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1), вартістю 293 770 грн. 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на неможливість реалізації позивачем повноважень з володіння та розпорядження належним йому майном, оскільки при реалізації спірного майна не було дотримано процедури його відчуження, спірне майно вибуло від власника поза його волею, а тому підлягає поверненню у власність територіальної громади міста Дніпро.

Звернення з позовом до суду прокурор обґрунтовує порушенням інтересів держави, яке полягає у вибутті з користування держави в особі органу місцевого самоврядування нерухомого майна за відсутності її волі як власника та всупереч встановленому законом порядку.

На думку прокурора, у зазначеному випадку існує як державний, так і суспільний інтерес, що потребує захисту.

Заявляючи про своє процесуальне право на звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, прокурор посилається, серед іншого, на статтю 23 Закону України "Про прокуратуру", а також зазначає, що вже самого факту бездіяльності міської ради для втручання прокурора є достатньо.

При цьому прокурор посилається також на відповідні висновки з цього питання Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у його постановах 2018 2019 за результатом касаційного перегляду справ.

Разом з позовною заявою надійшла заява (вх. суду № 60842/19 від 28.12.2019) про забезпечення позову, в якій прокурор просить:

- накласти арешт на 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, 49 у м. Дніпрі, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб" (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1);

- заборонити відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Кулуб" та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, буд.49 у м. Дніпро та належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1).

Ухвалою суду від 02.01.2020 заяву Першого заступника прокурора Дніпропетровської області про забезпечення позову задоволено та з метою забезпечення позову до набрання рішенням законної сили накладено арешт на 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, 49 у м. Дніпрі, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб" (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1), а також заборонено відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб" та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на 49/100 частини нежитлового приміщення № 4, що розташоване за адресою: вул. Каруни, буд.49 у м. Дніпро та належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Ренессанс-Клуб".

Ухвалою суду від 02.01.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено її розгляд у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження на 28.01.2020, залучено до участі у розгляді справи у якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Комунальне житлово-експлуатаційне підприємства "Лівобережжя" Дніпропетровської міської ради та третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Регіонінвестгрупп".

У судове засідання 28.01.2020 з`явився прокурор.

Представники позивача, відповідача та третьої особи-1,2 у вказане судове засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Ухвалою суду від 28.01.2020 зупинено провадження у справі № 904/6406/19 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019.

Від прокуратури надійшло клопотання (вх. суду № 34109/20 від 28.07.2020), у якому вона просить суд поновити провадження у справі у зв`язку з тим, що підстава, що викликала зупинення справи відпала, а саме Великою палатою Верховного Суду питання усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18 розглянуто з винесенням постанови, повний текст якої оприлюднений - 20.07.2020 в Єдиному реєстрі судових рішень про задоволення касаційної скарги прокурора Дніпропетровської області.

Ухвалою суду від 07.08.2020 поновлено провадження у справі № 904/6406/19; справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження на 03.09.2020.

Від відповідача надійшла заява про застосування строку позовної давності (вх. суду №39611/20 від 31.08.2020), у якій він зазначає, що:

- право на звернення до суду у власника майна з матеріально-правовою вимогою про витребування майна з чужого незаконного володіння як такого, що вибуло з володіння власника не з його волі, виникає з моменту, коли останній довідався або мав довідатись про первісне вибуття спірного майна з його володіння поза волею;

- закон не пов`язує перебіг позовної давності з ухваленням судового рішення про порушення права особи;

- початок перебігу строків позовної давності за вимогами про витребування майна в порядку ст. 388 ЦК України відліковується з момент, коли особа дізналась про вибуття свого майна до іншої особи, яка згодом його відчужила добросовісному набувачу, а не з моменту набуття добросовісним набувачем права власності на майно;

- ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2016 у справі №38/5005/6636/2012 про банкрутство КЖЕП "Лівобережжя" задоволено скаргу Прокуратури Дніпропетровської області № 05/2-2872вих.15 від 31.08.2015, з урахуванням доповнень № 05/2-304вих-16 від 29.02.2016 та визнано неправомірними дії ліквідатора КЖЕП "Лівобережжя" щодо включення до ліквідаційної маси нерухомого майна, у т.ч. спірного майна; визнано неправомірними дії ліквідатора КЖЕП "Лівобережжя" щодо продажу з відкритих торгів нерухомого майна, у т.ч. спірного майна; визнано недійсними результати біржових торгів, проведених 27.12.2012 Товарною біржею "Регіональна універсальна біржа" з продажу нерухомого майна, у т.ч. спірного майна; визнано недійсним договір купівлі-продажу № 765 від 04.06.2013, зареєстрований приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В., укладений між ліквідатором-арбітражним керуючим Саричевою Н.В. та ТОВ "Регіонінвестгрупп" з відчуження спірного майна. Крім того, в ухвалі зазначено, що 01.09.2015 до Господарського суду Дніпропетровської області від Прокуратури Дніпропетровської області надійшла скарга на дії ліквідатора; 24.09.2015 ухвалою суду залучено Дніпропетровську міську раду до участі у справі № 38/5005/6636/2012; 02.03.2016 Прокуратура Дніпропетровської області подала до суду доповнення до скарги на дії ліквідатора. Вказана ухвала набрала законної сили 29.08.2016;

- вже у березні 2016 власнику спірного майна (позивачу) було відомо про порушення його прав. Прокуратурі Дніпропетровської області також було відомо, що права територіальної громади порушено;

- навіть якщо початок перебігу строку позовної давності за вимогою про витребування майна в порядку ст. 388 ЦК України відраховувати від дати ухвалення судового рішення, яким визнано неправомірними дії ліквідатора та недійсним договір відчуження спірного майна - ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2016 у справі №38/5005/6636/2012, то строк позовної давності сплив 29.08.2019;

- звернення прокурора з позовною заявою від 24.12.2019 мало місце поза межами встановленого строку позовної давності для звернення за захистом порушеного права, що відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України є безумовною підставою для відмови у позові;

- позов, який мав би наслідком переривання строків позовної давності, ані прокурором, ані позивачем до відповідача не пред`являвся.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. суду № 40399/20 від 02.09.2020), у якому він просить суд відмовити у задоволенні позову, зазначає, що:

- є добросовісним набувачем, оскільки нерухоме майно придбано за відплатним договором та вибуло з володіння позивача та третьої особи-1 за їх волею;

- відповідно до вимог ч. 4 ст. 105 та ч. 1 ст. 111 ЦК України складено проміжний ліквідаційний баланс виробничого ремонтного житлово-експлуатаційного підприємства АНД району м. Дніпропетровська та затверджено його Дніпропетровською міською радою рішенням № 41/22 від 28.03.2020, за яким суми вартості майна боржника недостатньо для задоволення вимог кредиторів. При чому, активи боржника в ліквідаційному балансі зазначені із врахуванням всього майна, яке знаходиться на балансі підприємства на той момент. Оскільки вартості майна боржника-юридичної особи було недостатньо для задоволення вимог кредиторів, умисне виведення з ліквідаційної маси ліквідного активу боржника безпосередньо порушувало б права інших осіб кредиторів. Наведене свідчить про те, що позивач знав, що спірне майно має бути відчужено для погашення вимог кредиторів в процедурі припинення;

- рішення № 16/9 від 02.03.2011 було прийнято позивачем до визнання боржника банкрутом та вони не були і не могли бути виконані на дату визнання боржника банкрутом через наявність обтяжень нерухомого майна, накладених з метою звернення стягнення на нього для задоволення вимог кредиторів комунального підприємства. Таким чином, спірні об"єкти нерухомого майна на момент визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури (а саме 14.08.2012) обліковувались на балансі КЖЕП "Лівобережжя" і процедура їх передачі третім особам до визнання боржника банкрутом навіть не розпочиналась, майно залишилось закріпленим за ним на праві господарського відання;

- фактичні обставини справи зводяться до того, що майно було відчужено комунальним підприємством - банкрутом внаслідок включення його до проміжного ліквідаційного балансу підприємства, затвердженого рішенням міської ради. Втім, надалі, позивач намагається витребувати майно у добросовісного набувача, посилаючись на інше прийняте рішення, яким вона раніше зобов`язувала передати це майно на баланс іншого комунального підприємства. Тож позивач прийняв та допустив одночасну дію суперечливих однопредметних рішень, що і обумовило предмет спору у цій справі;

- до спірних правовідносин підлягає застосуванню принцип добросовісності та доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), на необхідність застосування якої неодноразово вказував Верховний Суд;

- наявні правові висновки щодо необхідності застосування принципу добросовісності (норм ст.ст. 3, 13 ЦК України) та доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) у подібних правовідносинах, викладені в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, а саме: від 14.05.2020 у справі № 910/7515/19 (п. 7.4), від 09.10.2019 у справі № 761/19764/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 644/7232/17, від 29.05.2019 у справі № 362/3810/16-ц, від 22.05.2019 у справі № 234/3341/15-ц, від 10.04.2019 у справі №390/34/17;

- скасовуючи судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у справах №199/7375/16-ц та № 199/8047/16-ц колегії суддів Другої та Третьої судових палат Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду виходили із того, що конструкція, за якої добросовісний набувач втрачає майно і сам змушений шукати способи компенсації своїх втрат, є неприйнятною та покладає на добросовісного набувача індивідуальний і надмірний тягар, тому задоволення віндикаційного позову і витребування спірного нерухомого майна у відповідачів як добросовісних набувачів на користь міської ради призведе до порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. При цьому, у справах № 199/7375/16-ц та № 199/8047/16-ц судами встановлені аналогічні обставини щодо вибуття майна із володіння Дніпровської міської ради в ході ліквідаційної процедури КЖЕП "Лівобережжя", правовідносини врегульовані одними й тими ж нормами матеріального права, що і у цій справі;

- застосуванню у спірних правовідносинах підлягає ч. 2 ст. 388 ЦК України, за якою майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продано у порядку, встановленому для виконання судових рішень (постанова Верховного Суду України від 27.03.2013 у справі № 6-17цс13);

- таким чином, вимоги позивача про витребування нерухомого майна у відповідача на підставі ст. 388 ЦК України у зв`язку з тим, що нерухоме майно вибуло з володіння власника без його волі, не можуть бути задоволені також тому, що, з урахуванням ч. 2 ст. 388 ЦК України, майно не може бути витребуване як таке, що продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи (вх.суду № 40502/20 від 03.09.2020).

Від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи (вх. суду № 40503/20 від 03.09.2020) з метою надання часу для залучення адвоката, який буде представляти інтереси підприємства в ході розгляду справи.

У підготовче засідання 03.09.2020 з`явився прокурор.

Представник позивача у вказане підготовче засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, про дату, час та місце засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ухвали від 07.08.2020 позивачу - 12.08.2020.

Представник відповідача у підготовче засідання 03.09.2020 не з`явився, при цьому, судом враховано наявність його заяви про відкладення розгляду справи, яка була задоволена судом.

Представники третіх осіб-1, 2 у вказане підготовче засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Судом було зауважено, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення третіх осіб-1, 2 про дату, час та місце судового засідання, оскільки на адресу суду повернулись поштові відправлення з ухвалою суду від 07.08.2020, не вручені третім особам-1, 2 під час доставки 13.08.2020 ("адресат відсутній за вказаною адресою") та 25.08.2020 ("адресат відсутній за вказаною адресою").

Отже, з метою надання можливості сторонам скористатись процесуальними правами, визначеними статями 42 і 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 03.09.2020 відкладено підготовче засідання на 24.09.2020.

Від прокуратури надійшли заперечення на відзив (вх. суду № 44040/20 від 22.09.2020), в якому зазначає наступне:

- при ухваленні Верховним Судом постанови від 21.08.2019 у справі № 199/7377/16-ц за позовом прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Сірик Л.М., треті особи - КЖЕП "Лівобережжя", Компанія з обмеженою відповідальністю "Емінтіа Ентерпрайзис ЛТД» про витребування нежитлового приміщення № 13, що розташоване за адресою: вул. Калинова, 23 у м. Дніпро зазначено, що у справі, яка розглядається, з огляду на характер спірних правовідносин, установлені судом обставини та застосовані правові норми, не вбачається невідповідності заходу втручання держави в право власності відповідачів критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ;

- Дніпровською міською радою рішення про відчуження спірного нерухомого майна не приймалося, а положення статей 110, 111 Цивільного кодексу України не містять імперативних норм про обов`язковості продажу майна, що перебуває у господарському віданні підприємства, твердження відповідача про те, що Дніпровська міська рада після винесення рішення № 40/14 від 29.07.2011 про припинення шляхом ліквідації "Лівобережжя" розуміла, що майно вказаного підприємства має бути і відчужено є безпідставними та суперечать нормам чинного законодавства;

- між тим, проміжний ліквідаційний баланс КЖЕП "Лівобережжя" від 01.02.2012, який є додатком до рішення Дніпропетровської міської ради № 41/22 від 28.03.2012, містить виключно вартість активів та пасивів підприємства, що виключає будь-яку можливість встановлення факту включення чи не включення до вказаного переліку вартості спірного і нерухомого майна.

Від прокуратури надійшла заява (вх. суду № 44041/20 від 22.09.2020), у якій просить суд визнати поважними причинами пропущення позовної давності при зверненні з прокуратурою Дніпропетровської області із позовною заявою, посилаючись на наступне:

- Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2018 у справі № 199/8279/16-ц позовну заяву прокуратури Дніпропетровської області задоволено та 11.06.2018 на підставі вказаного судового рішення проведено державну реєстрацію права комунальної власності на нежитлове приміщення № 4, що розташоване на вул. Каруни, 49 у м. Дніпро (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна -1);

- водночас за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , постановою Дніпровського апеляційного суду від 24.09.2019 рішення суду першої інстанції від 06.02.2018 у справі № 199/8279/16-ц в частині витребування від ТОВ "Ренессанс-Клуб" 49/100 нежитлового приміщення № 4, що розташоване на вул. Каруни, 49 у м. Дніпро скасовано, у зв`язку із тим, що у вказаній частині позовних вимог справу належить розглядати в порядку господарського судочинства та закрито провадження у справі в частині позовних вимог прокуратури Дніпропетровської області до ТОВ "Ренессанс-Клуб";

- відповідно до частин 2, 3 статті 264 Цивільного кодексу України позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач;

- після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується;

- пред`явлення позову до суду - це реалізація позивачем права на звернення до суду. Саме з цією процесуальною дією пов`язується початок процесу у справі;

- відповідно до вимог процесуального законодавства суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому процесуальним кодексом;

- виходячи з аналізу наведених норм перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися у разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з і додержанням вимог процесуального законодавства;

- очевидно, що перебування справи у провадженні судових органів, вчинення у ній передбачених законом дій на думку добросовісного розсудливого спостерігача виключає необхідність вчинення процесуальних дій, спрямованих на припинення цього процесу, а саме: подачі заяв про закриття провадження у справі, подачі позовів у порядку іншого судочинства тощо. За таких обставин є неправильним та несправедливим покладення виключно на позивача відповідальності за помилку у визначенні підвідомчості відповідної справи і позбавлення його права на захист у спірних правовідносинах;

- аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності не перериває перебігу позовної давності, але, разом з тим, з урахуванням конкретних обставин справи, може бути поважною причиною для поновлення строку позовної давності для звернення до суду за захистом порушеного права;

- вказані висновки викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 902/326/16 та від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 15.05.2020 у справі № 922/1467/19, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.09.2020 у справі № 904/1080/19.

У підготовче засідання 24.09.2020 з`явилися прокурор, представники позивача та відповідача.

Представники третіх осіб-1, 2 у вказане підготовче засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Судом було зауважено, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення третіх осіб-1, 2 про дату, час та місце судового засідання.

Судом зауважено, що станом на 24.09.2020 в матеріалах справи відсутні заперечення на відповідь та строк для надання заперечень на відповідь відповідачем не закінчився.

Отже, з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, господарський суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання у справі в межах розумного строку.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відкладено підготовче засідання на 06.10.2020.

Від позивача надійшли пояснення по справі (вх. суду № 46792/20 від 06.10.2020), у якому він просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на те, що:

- позивачем не заперечується наявність підстав для представництва прокурором та підстави для спростування обставин, на які посилається прокурором у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі міської ради, для обґрунтування підстав для представництва - відсутні;

- з урахуванням, положень частини 4 статті 8 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2016 у справі № 38/5005/6636/2012 є такою, що набрала законної сили;

- у подальшому 51 /100 частини вказаного нерухомого майна ТОВ "Регіонінвестгрупп" було відчужено на користь ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу № 2644 від 02.07.2013, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Батовою Л.Г., 49/100 частини вказаного майна ТОВ "Регіонінвестгрупп" було відчужено на користь ТОВ "Ренессанс-Клуб" за договором купівлі-продажу № 6247 від 25.07.2016, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М.;

- за змістом наведеної норми випадки витребування майна власником від добросовісного набувача обмежені й можуть мати місце за умови, що майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза їх волею. Наявність у діях власника волі на передачу майна іншій особі виключає можливість його витребування від добросовісного набувача. У той же час покупець не може бути визнаний добросовісним набувачем, якщо на момент укладення відплатної угоди щодо спірного майна мали місце претензії третіх осіб, про які покупцю було відомо і які згодом були в установленому порядку визнані правомірними;

- при реалізації спірного майна не було дотримано процедуру його відчуження, останнє вибуло від власника поза волею останнього, а тому підлягає поверненню у власність територіальної громади м. Дніпра;

- оскільки договір купівлі-продажу № 765 від 04.06.2013, за яким ТОВ "Регіонінвестгрупп" набуло право власності на спірний об`єкт нерухомого майна визнано недійсним, вибуття майна відбулось поза волею власника - територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, яка має право на його витребування шляхом пред`явлення віндикаційного позову на підставі статті 388 Цивільного кодексу України.

У підготовче засідання 06.10.2020 з`явилися прокурор та представник позивача.

Представники відповідача та третіх осіб-1, 2 у вказане підготовче засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

Судом було зауважено, що в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення третіх осіб-1, 2 про дату, час та місце судового засідання. Крім того, судом відзначено, що 22.09.2020 прокурором було подано заяву щодо визнання поважними причин пропущення позовної давності; лише 01.10.2020 представник відповідача ознайомився з матеріалами справи; будь-яких пояснень, заперечень щодо вказаної заяви прокурора відповідачем станом на 06.10.2020 не подано.

Враховуючи наведені вище правові норми та обставини справи, оскільки суд позбавлений можливості вирішити питання, передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України. З метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, господарський суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання у справі в межах розумного строку.

Ухвалою суду від 06.10.2020 відкладено підготовче засідання на 27.10.2020.

Від прокуратури надійшов лист (вх. суду № 50312/20 від 26.10.2020), у якому просить врахвувати зазначені реквізити Дніпропетровської обласної прокуратури.

У підготовче засідання 27.10.2020 з`явилися прокурор.

Представники позивача відповідача та третіх осіб-1, 2 у вказане підготовче засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.

З метою встановлення належності повідомлення відповідача та третьої особи-1, 2 судом здійснено відстеження поштового відправлення суду на адресу відповідача, шляхом формування витягу з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" щодо відстеження пересилання вказаного поштового відправлення суду, а також виготовлялися копії реєстрів № 191 згрупованих поштових відправлень рекомендованої пошти по Дніпропетровській області від 09.10.2020 та № 186 згрупованих поштових відправлень рекомендованої пошти по Україні від 09.10.2020, які долучені до матеріалів справи. При цьому, з вказаних доказів вбачається, що станом на 27.10.2020 відправлення для відповідача з ухвалою суду від 06.10.2020 не вручено під час доставки відповідачу - 20.10.2020 та третьої особи-2 з ухвалою суду від 06.10.2020 вручено третій особі-2 - 15.10.2020.

Судом було зауважено, що на адресу суду повернулося поштове відправлення з ухвалою суду від 06.10.2020, не вручене третій особі-1 під час доставки 20.10.2020 ("адресат відсутній за вказаною адресою").

При цьому, суд зазначає, що учасники судового провадження, безвідносно до отримання/неотримання поштової кореспонденції, в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, про що неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні від 03.04.2008 по справі "Пономарьов проти України", рішенні від 26.04.2007 по справі "Олександр Шевченко проти України", рішенні від 14.10.2003 по справі "Трух проти України". Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 910/5187/19, від 24.03.2020 у справі № 904/1975/19.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Суд вважає, що відповідач та треті особи-1,2 не скористалися своїм правом на участь у судовому засіданні їх представників та вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності представників відповідача та третіх осіб-1,2, з огляду на те, що:

- останні повідомлені про час та місце судового засідання належним чином (частина 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України);

- відповідач не повідомив про причини неявки їх представників, отже, з урахуванням положень пункту 1 частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу за відсутності таких учасників;

- в даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 183 та 202 Господарського процесуального кодексу України, відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У підготовчому засіданні 27.10.2020 судом, відповідно до вимог статті 182 Господарського процесуального кодексу України, були здійснені всі дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

У зв`язку з виконанням завдань підготовчого провадження, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження і призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до пункту 18 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України суд за результатами підготовчого засідання постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтею 177, пунктом 18 частини 2 статті 182, пунктом 3 частини 2 статті 185, статтями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

2. Розпочати розгляд справи по суті у загальному позовному провадженні та призначити судове засідання на 27.10.2020 о 12:30год.

Судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 1-207 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул.Володимира Винниченка, 1.

3. Викликати представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

4. Додатково направити відповідачу та третім особам-1, 2 телефонограми на відповідні номери телефонів з інформацією про дату наступного судового засідання та зміст даної ухвали суду.

5. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 27.10.2020 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали підписаний - 28.10.2020.

Суддя Ю.В. Фещенко