УХВАЛА

м. Київ

02.11.2020Справа № 910/16478/20

Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут»

до Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України»

про зобов`язання вчинити дії, визнання протиправними дій, та стягнення безпідставно сплачених коштів у розмірі 100 000, 00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» (далі - позивач) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» (далі - відповідач) про:

1. зобов`язання Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» виконати вимоги абз. 4 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 27.02.2019 № 143 «Питання споживання природного газу»;

2. визнання протиправними дій Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» з повернення Товариству з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» коригуючих актів листом від 10.04.2019 № 61706-Сл-5854-0419;

3. зобов`язання Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» визнати переплату Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» у сумі 1 380 853 275, 22 грн. за договорами купівлі-продажу газу № 15-805-Н від 30.06.2015, № 16-188-Н від 31.12.2015, 16-451-Н від 28.10.2016, № 17-250-Н від 14.04.2017, № 17-450-Н від 29.09.2017, № 18-550-Н від 05.11.2018 та оформити первинні документи на підтвердження її визнання;

4. стягнення з Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» суми безпідставно сплачених грошових коштів у розмірі 100 000, 00 грн., зокрема:

- за договором № 16-188-Н від 31.12.2015 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 16-451-Н від 28.10.2016 -стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 17-450-Н від 28.09.2017 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 18-550-Н від 05.11.2018 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.

Частиною 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначені підстави, за яких суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи, перелік яких має вичерпний характер та не підлягає розширеному тлумаченню.

Так, пунктом 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Згідно з частиною 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином, у зазначеній нормі процесуального права визначено право позивача об`єднати в одній позовній заяві декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який є одночасно способом захисту порушеного права.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Отже, дозволяється об`єднувати вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи. Отже, можна об`єднати вимоги, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами. Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві не лише вимоги до одного відповідача, а й вимоги до кількох відповідачів за умови, що ці вимоги пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Саме встановлення господарським судом наведених вище обставин, які свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, є підставою для повернення позовної заяви з посиланням на пункт 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

В даному випадку, позивачем заявлені вимоги, зокрема про зобов`язання Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» виконати вимоги абз. 4 п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 27.02.2019 № 143 «Питання споживання природного газу, визнання протиправними дій Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» з повернення Товариству з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут коригуючи актів листом від 10.04.2019 № 61706-Сл-5854-0419; про зобов`язання Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» визнати переплату Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» у сумі 1 380 853 275, 22 грн. за договорами купівлі-продажу газу № 15-805-Н від 30.06.2015, № 16-188-Н від 31.12.2015, 16-451-Н від 28.10.2016, № 17-250-Н від 14.04.2017, № 17-450-Н від 29.09.2017, № 18-550-Н від 05.11.2018 та оформити первинні документи на підтвердження її визнання та стягнення з Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» суми безпідставно сплачених грошових коштів за наступними договорами:

- за договором № 16-188-Н від 31.12.2015 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 16-451-Н від 28.10.2016 -стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 17-450-Н від 28.09.2017 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.;

- за договором № 18-550-Н від 05.11.2018 - стягнути безпідставно отримані та збережені грошові кошти у розмірі 25 000, 00 грн.

Таким чином, позивачем в одній позовній заяві об`єднано майнові та немайнові вимоги, що пов`язані з виконанням 6 різних Договорів купівлі-продажу газу, а також вимоги щодо стягнення з Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» суми безпідставно сплачених грошових коштів за 4 різними договорами купівлі-продажу газу, у зв`язку з чим для встановлення обставин справи при розгляді такої позовної заяви судом має бути досліджено 6 окремих договорів, обставини виконання кожного з яких підтверджуються різними доказами. Крім того, позовні вимоги не пов`язані одним способом захисту, і при вирішенні спору судом мають бути оцінені на предмет документального підтвердження та відповідності чинному законодавству заявлені позивачем вимоги за 6 різними договорами, зобов`язання сторін за якими виникли у різні періоди.

Отже, підставами виникнення спірних правовідносин сторін у даному випадку є господарські договори, кожен із яких, незважаючи на однаковий суб`єктний склад та правову природу, породжує різні взаємні права та обов`язки, які хоч і є подібними, але стосуються окремих обсягів купівлі-продажу природного газу в різні періоди та за різними цінами.

Кожен договір про купівлю-продаж природного газу є самостійним правовідношенням, яке відбулось на різних правових підставах.

Крім того, купівля-продаж природного газу за вищевказаними договорами, кожен з яких є окремим самостійним правочином, а також порядок та стан виконання таких правочинів, засвідчується різними документами, складеними в рамках кожного з цих договорів. Отже, заявлені позовні вимоги не об`єднані поданими доказами.

Суд зазначає, що спільний розгляд заявлених вимог перешкоджатиме встановленню усіх обставин справи, з`ясуванню спірних правовідносин сторін, оскільки позов подано на підставі 6 договорів, кожен з яких має окреме коло фактичних обставин спору та доказів, які необхідно буде дослідити окремо, здійснити аналіз кожного окремого договору, надати їм правову оцінку та перевірити порядок здійснених розрахунків розміру заявлених позивачем до стягнення сум заборгованості.

У даному випадку, під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо виконання відповідачем кожного договору окремо, є необхідним з`ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, що виникли по кожному договору, з`ясування обставин щодо належного/неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договорами, наявності підстав для стягнення безпідставно сплачених коштів за кожним з договорів окремо; судом має бути надана правова оцінка договорам з точки зору правової природи укладених договорів, і в свою чергу при вирішенні вимог, що виникли з договорів, суд має надати оцінку договірним відносинам сторін по 6 договорам, визначити строк їх дії, встановити чи є обставини, на які зроблені посилання про наявність порушення відповідачем своїх обов`язків в частині виконання положень постанови Кабінету Міністрів України від 27.02.2019 № 143 «Питання споживання природного газу».

Враховуючи вищевикладене, перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не є такими, що пов`язані один з одним, що виключає можливість застосування положень статті 173 Господарського процесуального кодексу України щодо об`єднання даних позовних вимог в одній позовній заяві.

Одночасно суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

Відтак, суд дійшов висновку щодо наявності правових підстав для повернення позовної заяви та доданих до неї документів заявнику на підставі пункту 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтею 173, пунктом 2 частини 5 статті 174, статтею 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківгаз Збут» повернути заявнику.

2. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складання.

Суддя В.С. Ломака