ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2020 року м.Харків Справа № 913/580/20

Провадження №7/913/580/20

Господарський суд Луганської області у складі:

судді Тацій О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами господарську справу №913/580/20

за позовом Військово-цивільної адміністрації міста Сєвєродонецьк Луганської області (93404, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, бул. Дружби Народів, 32, ідентифікаційний код 43748368)

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» (93400, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Новікова, буд. 23/112, офіс 3, ідентифікаційний код 44)

про зобов`язання виконати роботи по усуненню недоліків (дефектів) капітального ремонту,

Без повідомлення та виклику учасників справи,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Військово-цивільна адміністрація міста Сєвєродонецьк Луганської області звернулася до Господарського суду Луганської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» про зобов`язання виконати роботи по усуненню недоліків (дефектів) капітального ремонту, в якому просить:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» виконати роботи по усуненню недоліків (дефектів) капітального ремонту гуртожитку під багатоквартирний житловий будинок за адресою: м. Сєвєродонецьк, вул. Маяковського, 10, викладені у акті обстеження об`єкта від 17.05.2019 року шляхом: - виконання ремонту покрівлі тамбуру під`їзду; - виконання ремонту внутрішніх стін тамбуру під`їзду та стін квартир, суміжних з тамбуром; - виконання ремонту зовнішнього фарбування в зруйнованих місцях; вилучення цвілі та грибку дерев`яних конструкцій покрівлі горища; виконання антисептичної обробки дерев`яних конструкцій; виведення вентиляції санвузлів та каналізації за покрівлю з утепленням; відновлення і підсилення цегляної кладки кутових карнизів; усунення затікання покрівлі в окремих місцях.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що між ним та відповідачем було укладено договір генпідряду №58-РЕК від 20.11.2013 року, згідно з яким генпідрядником (відповідачем по справі) виконувались роботи з реконструкції гуртожитку під багатоквартирний житловий будинок за адресою: м. Сєвєродонецьк, вул. Маяковського, 10. Вказаний об`єкт був зданий до експлуатації. Однак, в подальшому у прийнятих будівельних роботах були виявлені недоліки, про що за результатами обстеження було складено відповідний акт та направлено претензію відповідачу з вимогою про їх усунення. Позаяк, відповідачем не було усунуто відповідних недоліків, що і стало підставою для звернення до суду з відповідними позовними вимогами.

Ухвалою Господарського суду Луганської області від 13.10.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №913/580/20, справу №913/580/20, яка є справою незначної складності, визнано малозначною та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

На виконання вимог ч. 5 ст. 176 ГПК України, копія ухвали суду від 13.10.2020 року в порядку, встановленому статтею 242 ГПК України, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 вказаного Кодексу, була направлена сторонам справи за їх адресами рекомендованими листами з рекомендованими повідомлення про вручення поштового відправлення.

При цьому, до суду повернувся поштовий конверт з копією ухвали від 13.10.2020 року, яка направлялася за адресою відповідача у справі, на якому зазначена причина повернення: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 11 ст. 242 ГПК України, у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За приписами ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Так, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, копія ухвали суду від 13.10.2020 року була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест», зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб. Однак, з долученого до матеріалів справи поштового листа вбачається, що даний лист суду не було вручену адресату та повернуто поштою у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Згідно з п. 4 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому відділенні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ч.ч. 3 та 7 ст. 120 ГПК України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Сам лише факт не отримання кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Правова позиція з вказаного питання викладена у постановах Верховного Суду від 19.11.2018 у справі №3/93 та від 11.12.2018 у справі №921/6/18.

Водночас суд зазначає, що за приписами ч. 1 ст. 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про доступ до судових рішень», усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 ЗУ «Про доступ до судових рішень», для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач мав право та дійсну можливість ознайомитись з ухвалою від 13.10.2020 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Разом з тим, суд відзначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» було повідомлено про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі №913/580/20, здійснення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та встановлення йому, у відповідності до ст. 251 ГПК України, строку - протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду: обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство, шляхом розміщення оголошення на сторінці Господарського суду Луганської області офіційного веб-порталу "Судова влада в Україні" в мережі Інтернет (www.court.gov.ua/sudy/).

Крім того, суд ставлячи за мету вжиття всіх належних заходів для повідомлення відповідача по справі про судовий розгляд справи повторно направляв на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест», що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та матеріалах справи, копію ухвали Господарського суду Луганської області від 13.10.2020 року у справі №913/580/20, яка набрала законної сили 13.10.2020 року.

Проте, повторно направлений поштовий лист з копією ухвали суду від 13.10.2020 року також повернувся до суду без вручення з причини відсутності адресата за вказаною адресою.

Також суд вживав заходів для повідомлення відповідача про розгляд справи телефонограмою, однак, встановити зв`язок з абонентом за номером телефону НОМЕР_1 , що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та матеріалах справи, не вдалося.

При цьому, у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб відсутня інформація щодо офіційної електронної пошти відповідача.

Відповідач своїм правом на подання відзиву у строк, встановлений судом, не скористалися, поважні причини неподання якого не повідомив, у зв`язку з чим на підставі приписів ч. 9 ст. 165 ГПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому, в силу приписів п. 4 Розділу Х «Прикінцеві положення» ГПК України (у чинній редакції) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Однак, жодних заяв від учасників справи про поновлення чи продовження процесуальних строків, встановлених законом та судом відповідно, суду не надходило.

Згідно ч. 8 ст. 252 ГПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України, зважаючи на розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи господарським судом підписано рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, та оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд Луганської області,

ВСТАНОВИВ:

20.11.2013 року між Сєвєродонецькою міською радою (замовником за договором) та Товариством з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» (генпідрядником за договором) укладено договір генпідряду № 58-РЕК, за яким замовник доручає, а генпідрядник виконує у відповідності з проектом роботи з: «Реконструкція гуртожитку під багатоквартирний житловий будинок за адресою: м. Ссвєродонецьк, вул. Маяковського,10 (1 пусковий комплекс) (п. 1.1 Договору).

Згідно із ст. 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань) є, зокрема, договір.

За ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 875 ЦК України, за договором будівельного підряду, до яких відноситься і договір від 23.10.2017 №466 підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Аналогічні положення містяться і в ст. 318 Господарського кодексу України.

Отже, укладений між сторонами договір за своєю правовою природою та юридичним змістом є договором підряду, порядок укладення та виконання якого регулюється Главою 61 ЦК України, якою визначені загальні положення про підряд.

Згідно з ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 193 ГК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 173 ГК України передбачено, що Господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно з п. 12.2. Договору передача закінчених робіт генпідрядником та приймання їх замовником оформлюється актом та декларацією про готовність об`єкту до експлуатації.

03.11.2015 року Товариством з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» (генпідрядником за договором генпідряду №58-РЕК від 20.11.2013 року) було закінчено будівництво об`єкта за адресою: м. Сєвєродонецьк, вул. Маяковського, 10, та 04.11.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Луганській області була зареєстрована Декларація про готовність об`єкта до експлуатації за №7/12-1788р.

Разом з тим, за ч. 1 ст. 853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Крім того, у п. 12.3. Договору зазначено, що у разі виявлення в процесі приймання-передачі закінчених робіт недоліків, допущених з вини генпідрядника, він у визначений замовником строк зобов`язаний усунути їх і повторно повідомити замовника про готовність до передачі закінчених робіт.

Однак, під час прийняття робіт з реконструкції гуртожитку під багатоквартирний житловий будинок за адресою: м. Ссвєродонецьк, вул. Маяковського,10, та введення даного об`єкту до експлуатації позивачем не було виявлено жодних недоліків.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 857 ЦК України, результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку (ч. 1 ст. 859 ЦК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668 були затверджені Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві (далі - Загальні умови), які визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (далі - капітальне будівництво об`єктів), а також комплексів і видів робіт, пов`язаних із капітальним будівництвом об`єктів та положення яких застосовуються також щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд.

Відповідно до абз. 1, 2 п. 103 Загальних умов підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку. Гарантійні строки якості закінчених робіт, експлуатації змонтованих конструкцій встановлюються у договорі підряду з урахуванням вимог до цихробіт і конструкцій, визначених у проектній документації (далі - гарантійний строк якості).

За умовами п.п. 13.1., 13.2. Договору генпідрядник гарантує якість виконаних робіт та можливість їх експлуатації впродовж гарантійного строку. Гарантійний строк якості закінчених робіт становить 60 місяців від дня підписання акту готовності об`єкта до експлуатації. Генпідрядник гарантує якість завершених робіт досягнення показників, визначених у проектній документації, і можливість їх експлуатації протягом гарантійного терміну.

Початком гарантійних термінів вважається день підписання акта готовності об`єкта до експлуатації. У випадку виявлення замовником протягом гарантійних термінів недоліків (дефектів) у закінчених роботах він повідомляє про них генпідрядника (п. 13.3. та п. 13.4. Договору).

При цьому, 28.01.2019 року від ОСББ «ЖК» Маяковського-10» надійшло звернення, в якому повідомлено, що в січні 2019 року від мешканців будинку №10 по вул. Маяковського надійшло ряд скарг на несправність конструкції будинку: даху, покрівлі та тамбуру під`їзду. В ході аналізу ситуації було з`ясовано, що через несправність зазначених конструкцій до квартир мешканців будинку протікає вода від дощу та таяння снігу, що спричиняє руйнування стін, стелі, виникнення плісняви в квартирах. Також було виявлено обвалення снігозатримувачів на даху. Окрім того, було виявлено протікання води в тамбур під`їзду і розповсюдження плісняви на горищі будинку.

Згідно положень ч. 3 ст. 853 ЦК України, якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

Абзацом 1 п. 105 Загальних умов встановлено, що у разі виявлення замовником протягом гарантійних строків недоліків (дефектів) у закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях він повідомляє про них підрядника в

порядку, передбаченому договором підряду.

У відповідності до абз. 1 п. 107 Загальних умов у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов`язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).

Відповідно до п. 14.3. Договору генпідрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення.

В розділі 14 договору сторони узгодили умови порядку усунення недоліків. Так, в силу п. 14.2. Договору у випадку виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних термінів він зобов`язаний повідомити про це генпідрядника і запросити його для складання відповідного акту про порядок і терміни усунення виявлених недоліків (дефектів).

Так, Відділом капітального будівництва Сєвєродонецької міської ради було направлено лист від 19.12.2019 року за №115/6, в якій з метою всебічного та повного встановлення обставин і причин, які вплинули або могли вплинути на вище наведені недоліки, а також задля підготовки розпорядчого документу про створення комісії по обстеженню житлового будинку за адресою: м. Сєвєродонецьк, вул. Маяковського, 10, висловлено прохання надати прізвище, ім`я та по-батькові та займану посаду представника товариства для включення у робочу комісію.

Вказаний лист за своїм змістом є запрошенням відповідача для складання акту про порядок і терміни усунення виявлених недоліків.

Однак, на лист від 19.12.2019 року за №115/6 від Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» надійшов лист-відповідь №316/1 від 20.02.2019 року, в якому повідомлено, що станом на сьогоднішній день товариство не веде господарську діяльність. Інженерний склад працівників, які проводили будівельні роботи на об`єкті будівництва звільнений. При цьому, в листі запропоновано включити до складу комісії колишніх генерального директора та заступника товариства.

Аналіз змісту вказаної відповіді дозволяє дійти висновку, що відповідач по справі фактично відмовився від складання акту з приводу недоліків виконаної роботи.

У свою чергу, суд вважає необхідним звернути увагу на те, що відповідальність підрядника за неналежну якість роботи визначена ст. 858 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 вказаної статті, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Аналіз юридичного змісту даної норми дозволяє дійти висновку, що підставою для виникнення у замовника права вимоги від підрядника безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк є наявність факту:

- виконання підрядником роботи з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу,

або

- з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру.

Порядок та підстави встановлення даного факту визначені нормами чинного законодавства та врегульовані положеннями, укладеного між сторонами договору.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 853 ЦК України, у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.

Відповідно до абз. 2 п. 107 Загальних умов, якщо підрядник відмовився взяти участь у складенні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.

За умовами п. 14.2. Договору, якщо генпідрядник відмовився взяти участь у складанні акта, замовник має право скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його генпідряднику.

Крім того, п. 14.4. Договору передбачено, що якщо між замовником та генпідрядником виникла суперечка щодо усунення недоліків (дефектів) або їх причин, за вимогою будь-якої сторони може бути проведена незалежна експертиза.

Таким чином, з огляду на вищезазначене, суд зауважує, що викладені положення законодавства та договору визначають чіткий алгоритм дій учасників відносин будівельного підряду у разі виявлення недоліків (дефектів) у виконаних будівельних роботах.

У відповідності до даного алгоритму, у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи замовником має бути призначена експертиза; а у випадку відмови підрядника взяти участь у складанні акта, замовником такий акт має бути складений замовником із залученням незалежних експертів.

Так, зважаючи на відмову відповідача (генпідрядника за договором) скласти акт з приводу виявлених недоліків (дефектів), 17.05.2019 року комісією у складі голови Ларіна А.І. (начальник ВКБ Сєвєродонецької міської ради) та членів комісії: Шинкарьова С.І. (заступник начальника ВКБ Сєвєродонецької міської ради), Радченко А.Л. (юрисконсульт ВКБ Сєвєродонецької міської ради), Красюк Р.О. (начальник відділу розвитку ОСББ, реформування ЖКГ та економічного аналізу), Паламарчук Ю.Г. (голова правління ОСББ «ЖК» Маяковського-10») проведено обстеження багатоквартирного житлового будинку, розташованого за адресою: вул. Маяковського, 10, що знаходиться на балансі ОСББ «ЖК» Маяковського-10», щодо виявлення дефектів та недоліків в результаті виконаних будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція гуртожитку під багатоквартирний житловий будинок за адресою: м. Сєвєродонецьк, вул. Маяковського, 10 (1 - пусковий комплекс), за результатами якого виявлено:

1. Затікання покрівлі тамбура під`їзду;

2. Відшаровування зовнішнього фарбування фасаду;

3. Цвіль та грибок дерев`яних конструкцій покрівлі горища, в зимовий період на горищі підвищена вологість;

4. Випадання цегляної кладки кутового карниза;

5. Затікання покрівлі в окремих місцях,

про що складено Акт обстеження об`єкта від 17.05.2019 року, в якому викладено висновки комісії, а саме:

- виконати ремонт покрівлі тамбуру під`їзду;

- виконати ремонт внутрішніх стін тамбуру під`їзду та стін квартир, суміжних з тамбуром;

- виконати ремонт зовнішнього фарбування в зруйнованих місцях;

- вилучити цвіль та грибок дерев`яних конструкцій покрівлі горища. Виконати антисептичну обробку дерев`яних конструкцій. Вивести вентиляцію санвузлів та каналізації за покрівлю з утепленням;

- відновити і підсилити цегляну кладку кутових карнизів;

- усунути затікання покрівлі в окремих місцях.

Однак, під час складання даного акта позивачем (замовником за договором) не було дотримано вищезазначеного алгоритму. Замовник не забезпечив складення в належному порядку із залученням незалежних експертів акту про порядок і строки усунення виявлених недоліків.

До того ж зазначений акт взагалі не встановлює строки, у які виявленні недоліки мають бути усунені, тобто містить лише опис виявлених недоліків, що не відповідає вимогам п. 107 Загальних умов.

У зв`язку з цим, з огляду на встановлену законом та договором обов`язковість складення відповідного акту за участю незалежного експерта, суд не може взяти до уваги акт обстеження об`єкта від 17.05.2019 року у якості належного та допустимого доказу у розумінні приписів статей 76 та 77 ГПК України.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Разом з тим, як було встановлено вище, позивачем не надано суду на виконання умов договору та положень ч. 4 ст. 853 ЦК України належних доказів на підтвердження факту виконання підрядником роботи з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру.

Таким чином, дослідивши та оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, враховуючи недоведеність суду факту виконання підрядником роботи з відступами від умов договору підряду, які її погіршили, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивача про зобов`язання виконати роботи по усуненню недоліків (дефектів) капітального ремонту.

Крім цього, суд вважає необхідним наголосити на тому, що відсутність експертизи та/або акту складеного за участю незалежного експерта позбавляє суд, з огляду на необхідність спеціальних знань у іншій сфері, ніж право, встановити істотність відступів у роботі від умов договору підряду або інших недоліків у роботі, та, як наслідок, визначити належність обраного позивачем способу захисту своїх прав, яким у разі наявності оціночної ознаки «істотності» недоліків у роботі в силу приписів ч. 3 ст. 858 ЦК України є звернення до суду з позовними вимогами про відмову від договору та відшкодуванням збитків, а не вимогою про безоплатне усунення недоліків у роботі в розумний строк на підставі положень п. 1 ч. 1 вказаної статті.

Більш того, відповідно до п. 14.3. Договору, у випадку відмови генпідрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх самотужки. У такому випадку генпідрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов`язані з усуненням зазначених недоліків, і нанесені збитки.

За положеннями до п. 108 Загальних умов, підрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення. У разі відмови підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб у порядку, визначеному договором підряду. У такому разі підрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов`язані з усуненням зазначених недоліків, та завдані збитки.

Проте, у відповідності до положень п. 14.3 договору та п. 108 Загальних умов, позивач не скористався своїм правом на усунення виявлених недоліки (дефектів) самотужки з правом звернення до підрядника з вимогою про відшкодування понесених витрат.

Тобто, наразі суд позбавлений і можливості визначити належний спосіб захисту прав позивача, який би забезпечив їх реальний, а не ілюзорний захист та відновлення.

За таких обставин, враховуючи необґрунтованість та недоведеність заявлених позивачем вимог, у задоволенні позову слід відмовити.

Зважаючи на положення ст. 129 ГПК України та висновок суду про відмову у задоволенні позову, судові витрати у вигляді судового збору слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 232, 236-242, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Військово-цивільної адміністрації міста Сєвєродонецьк Луганської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «А.О. Мрія-Інвест» про зобов`язання виконати роботи по усуненню недоліків (дефектів) капітального ремонту - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України та п.п. 17.5 п. 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги через Господарський суд Луганської області протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано - 03.11.2020 року.

Суддя О.В. Тацій