ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2020 р. Справа № 910/4372/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Зубець Л.П.

Мартюк А.І.

секретар судового засідання Ярмоленко С.М.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання,

розглянувши апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика"

на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 р. (повний текст складено 22.07.2020 р.)

у справі № 910/4372/20 (суддя - Ярмак О.М.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика"

до акціонерного товариства "Державний ощадний банк України"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий Олексій Сергійович

про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика" (далі - ТОВ "ТЛК "Арктика") звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" (далі - АТ "Державний ощадний банк України") про визнання виконавчого напису № 705, вчиненого 27.03.2017 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим Олексієм Сергійовичем, таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.07.2020 р. у справі № 910/4372/20 позовну заяву залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позов, на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд першої інстанції мотивував ухвалу неявкою позивача в судові засідання, неповідомленням про причини своєї неявки та неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ТОВ "ТЛК "Арктика" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для подальшого розгляду до господарського суду міста Києва.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, апелянт зазначав, що судом першої інстанції не визнавалась обов`язковою явка представників у судове засідання, а відтак у разі не забезпечення представника позивач не міг нести наслідків, зокрема, у вигляді залишення позову без розгляду. Водночас, суд має право залишити позов без розгляду лише під час розгляду справи по суті, тож оскаржувана ухвала порушує права позивача на справедливий розгляд спору і має бути скасована.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2020 р., у складі колегії суддів: Кропивна Л.В. (головуючий), Зубець Л.П., Мартюк А.І., поновлено апелянту пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали; відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 28.10.2020 р.

25.09.2020 р. до Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив із запереченнями на апеляційну скаргу.

У судовому засіданні, що відбулось 28.10.2020 р., представник позивача вказував на обґрунтованість доводів апеляційної скарги, просив її задовольнити, скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідач заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вказував на її необґрунтованість, просив залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Третя особа не взяла участі у розгляді справи судом апеляційної інстанції, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання. За висновками суду, неявка її представника не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Приписами статті 271 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Досліджуючи матеріали справи судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою господарського суду міста Києва від 01.04.2020 р., зокрема, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 12.05.2020 р.; попереджено учасників справи про наслідки неявки в судове засідання їх представників у відповідності до вимог ст. 202 ГПК України; зобов`язано позивача надати суду оригінали всіх документів по суті спору.

У судове засідання, що відбулось 12.05.2020 р., представники сторін не з`явились; позивачем надано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим ухвалою господарського суду міста Києва від 12.05.2020 р. відкладено підготовче засідання на 04.06.2020 р.

У наступне судове засідання представники сторін також не з`явились. Ухвалою господарського суду міста Києва від 04.06.2020 р. оголошено перерву у підготовчому засіданні до 21.07.2020 р.

21.07.2020 р. у підготовче засідання позивач не з`явився; клопотань щодо неможливості забезпечити явку представника не надав; про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином відповідно до ст. 120 ГПК України. Представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.07.2020 р. у справі № 910/4372/20 позовну заяву залишено без розгляду, з огляду на неявку позивача в судові засідання, неповідомлення про причини своєї неявки та неподання заяви про розгляд справи за відсутності представника.

Питання процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання було предметом дослідження об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справах № 910/16978/19 та № 916/3616/15.

Колегія суддів звертається до висновків об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо застосування норм права у наведених господарський справах.

Відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 р. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 вказаного Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - ГПК України.

Відповідно до частин 1-4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 42 наведеного Кодексу учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини 2 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 4 статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 р. у справі № 916/3616/15.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Позивач не має наміру брати участь у судовому засіданні, у зв`язку з неможливістю забезпечити свою явку. Право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні в силу статей 202, 226 ГПК України повинна подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 р. у справі № 910/16978/19.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача в судові засідання не з`являвся і заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав.

За таких підстав суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України.

Аргументи скаржника наведені у апеляційній скарзі про те, що, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд порушив його право на судовий захист, є безпідставними, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право на повторне звернення до суду (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

Посилання апелянта на ту обставину, що судом першої інстанції явка сторін не визнавалася обов`язковою, не звільняє позивача від обов`язку повідомити суд про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на приписи ст. 177, 182, п. 1 ч. 1 ст. 185 ГПК України, доводи скаржника стосовно неможливості залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження є безпідставними, оскільки під час проведення підготовчого провадження на суд покладається обов`язок розглянути заяви/клопотання учасників справи та/або у разі наявності підстав залишити позов без розгляду.

Судова колегія не вбачає підстав для скасування прийнятої судом першої інстанції ухвали у даній справі, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуваний судовий акт - без змін.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 275, 276, 282 ГПК України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика" на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 р. у справі № 910/4372/20 залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 р. у справі № 910/4372/20 залишити без змін.

Матеріали справи № 910/4372/20 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 03.11.2020 р.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Л.П. Зубець

А.І. Мартюк