ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Справа№ 910/4576/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Тищенко А.І.

Скрипки І.М.

секретар судового засідання: Бендюг І.В.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 20.10.2020,

розглянувши апеляційні скарги Київської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек»

на рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 (повний текст складено 06.08.2020)

у справі №910/4576/20 (суддя Бондарчук В.В.)

за позовом Керівника Київської місцевої прокуратури № 9 в інтересах держави

до Київської міської ради

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек»

про визнання незаконним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

Керівник Київської місцевої прокуратури №9 (далі, прокурор) в інтересах держави звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі, КМР або відповідач) про визнання незаконним і скасування рішення Київської міської ради «Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва» №421/7994 від 12.12.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2020 залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача (далі, третя особа).

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що Київська міська рада прийняла рішення №421/7994 від 12.12.2019 з порушенням норм чинного законодавства, зокрема, третя особа звернулась до відповідача з листом-повідомленням про поновлення договору оренди з порушенням встановленого договором оренди тримісячного строку, крім того, ТОВ «Компанія «Промтек» у 2017, 2018 та 2019 роках не сплачувало належним чином орендну плату, що є підставою для відмови у поновленні договору оренди. За твердженнями прокурора, враховуючи, що третя особа втратила переважне право на поновлення договору оренди, а земельна ділянка вільна від забудови, вона могла бути передана в оренду лише за результатами проведення земельних торгів у порядку, передбаченому статтями 116, 124, 134 Земельного кодексу України.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 позовні вимоги керівника Київської місцевої прокуратури №9 в інтересах держави задоволено.

Визнано незаконним та скасовано рішення Київської міської ради від 12.12.2019 №421/7994 «Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва».

Присуджено до стягнення з Київської міської ради на користь Прокуратури міста Києва (ідентифікаційний код 02910019, банк ДКСУ, м. Київ, код банку 820172, IBAN 62, код класифікації видатків бюджету - 2800) судовий збір у розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп.

Приймаючи рішення, суд дійшов висновку, що ТОВ «Компанія «Промтек» не було додержано вимог, передбачених статтею 33 Закону України «Про оренду землі» та пунктом 11.7. Договору про оренду земельної ділянки, щодо поновлення договору оренди на новий строк, що є підставою для відмови у поновленні Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» Договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва на новий строк. Проте, незважаючи на встановлені порушення та наявність заборгованості з орендної плати, Київська міська рада прийняла оскаржуване рішення «Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек»» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва», яким поновила на 5 років договір оренди земельної ділянки від 02.07.2007 № 72-6-00431 (зі змінами) площею 1,1857 га (кадастровий номер :68:287:0012). Спірне рішення КМР, враховуючи частину 10 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є незаконним .

Короткий зміст вимог апеляційних скарг та узагальнення їх доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, 01.09.2020 (про що свідчить відбиток вхідного штемпеля Господарського суду міста Києва на апеляційній скарзі) Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовним вимог відмовити повністю.

Узагальнені доводи апеляційної скарги третьої особи зводяться до наступного:

- суд першої інстанції при розгляді позову та прийнятті рішення у даній справі не врахував відсутність підстав для подання позову до Господарського суду міста Києва та подальшого представництва прокуратурою інтересів держави. Прокурором (позивачем) у позовній заяві були наведені норми статей 13, 14, 140, 142, 143 Конституції України, статті 1 Земельного кодексу України, статей 2, 9 Закону України «Про охорону земель», статей 6, 9, 18 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ», статей 1, 2, 4, 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно з якими, як зазначає позивач, держава гарантує належне функціонування місцевого самоврядування; обов`язком органу місцевого самоврядування є здійснення в інтересах територіальної громади та від її імені права суб`єкта комунальної власності. Також позивач посилався на повноваження Київської міської ради у галузі охорони земель і на захист права комунальної власності територіальної громади законом на рівних умовах з правом власності інших суб`єктів. Усі названі статті нормативно-правових актів регулюють повноваження органів місцевого самоврядування в галузі земельних правовідносин, однак у позовній заяві не було визначено, якою саме нормою закону передбачено право прокуратури представляти інтереси держави в правовідносинах між органом місцевого самоврядування і юридичною особою приватного права з приводу поновлення цивільно-правового договору оренди земельної ділянки, яка належить до комунальної власності;

- суд першої інстанції не врахував, що рішення Київської міської ради «Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва» №421/7994 від 12.12.2019 є індивідуальним актом (актом індивідуальної дії), який є обов`язковим до виконання певного кола осіб. Акти індивідуальної дії можуть бути оскаржені лише особами, безпосередні права, свободи чи охоронювані законом інтереси яких такими актами порушені. Отже, із позовом у даній справі звернулась не та особа, якій належить право вимоги, позовна заява подана не за правилами підсудності, що встановлені Господарським процесуальним кодексом України, та зазначене є підставою для відмови у задоволенні такого позову, оскільки права, свободи чи інтереси цієї особи у сфері публічно-правових відносин не порушені;

- викладене у рішенні суду першої інстанції щодо так званого порушення строку для звернення ТОВ «Компанія «Промтек» до Київської міської ради про укладення договору оренди землі на новий строк є недостовірним. ТОВ «Компанія «Промтек» не порушено визначений законодавством строк для звернення як орендаря до орендодавця з листом-повідомленням про поновлення Договору оренди землі та вчасно - 12.10.2018 - подано до Київської міської ради лист-повідомлення про поновлення Договору оренди земельної ділянки;

- судом першої інстанції в рішенні недостовірно зазначено щодо ненадання ТОВ Компанія «Промтек» всіх необхідних документів для поновлення Договору оренди земельної ділянки. У позовній заяві прокурор зазначає про лист Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу КМР (Київської міської державної адміністрації) №05716-23436 від 02.11.2018, яким Департамент повідомив третю особу про необхідність надання відповідних документів. Однак, ТОВ «Компанія «Промтек» виконано всі вимоги даного листа та надано всі запитувані документи (копії знаходяться в матеріалах справи);

- Київська міська рада передала земельну ділянку в оренду ТОВ «Компанія «Промтек» та поновила Договір оренди земельної ділянки в межах повноважень, визначених законодавством України. Держава не є ані власником земельної ділянки, ані стороною Договору оренди земельної ділянки та не наділена повноваженнями втручатися у здійснення Київською міською радою права власності на земельну ділянку.

У апеляційній скарзі третя особа також звернула увагу на те, що наразі ТОВ «Компанія «Промтек» виконало зобов`язання по сплаті орендної плати за користування земельною ділянкою, а саме сплатило до бюджету міста Києва 3 200 000,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями №№8, 9 від 27.08.2020 та довідкою Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві Державної фіскальної служби України за вих. №124110/10/26-15-10-07-10 від 28.08.2020 про відсутність у ТОВ «Компанія «Промтек» заборгованості з податків та обов`язкових платежів (копії відповідних документів додані до апеляційної скарги).

У тексті апеляційної скарги апелянтом порушено також клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що повний текст оскаржуваного рішення було отримано скаржником 18.08.2020.

Також, не погодившись з прийнятим рішенням, 21.08.2020 (про що свідчить відмітка вхідного штемпеля Господарського суду міста Києва на апеляційній скарзі) Київська міська рада звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Узагальнені доводи апеляційної скарги відповідача зводяться до наступного:

- у прокурора відсутні підстави для представництва інтересів держави у даній справі;

- оскаржуване рішення Київської міської ради прийнято в рамках наданих повноважень, а договір оренди земельної ділянки є поновленим в силу закону, оскільки було дотримано процедуру, визначену статтею 33 Закону України «Про оренду землі» та наявним волевиявленням Київської міської ради. При цьому, саме Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України. Так, згідно з пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин є виключною компетенцією пленарних засідань сільських, селищних, міських рад, а за пунктом 2 статті 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» Київська міська рада має право визначати особливості землекористування;

- твердження прокурора про необхідність надання права користування на спірну земельну ділянку на конкурентних засадах є безпідставними, оскільки за адресою просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва не існувало та не існує будь - якої іншої земельної ділянки з окремим кадастровим номером, окрім спірної; договір оренди спірної земельної ділянки поновлено в силу закону; відсутні належні та допустимі докази наявності зацікавлених третіх осіб в одержанні спірної земельної ділянки на правах оренди.

Узагальнені доводи та заперечення прокуратури

Представник прокуратури, заперечуючи проти задоволення апеляційних скарг, у відзиві на апеляційні скарги, поданому до суду 30.09.2020, зазначив наступне:

- необхідність захисту інтересів держави у даній справі зумовлена прийняттям органом місцевого самоврядування незаконного рішення щодо розпорядження землею та стосуються дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю. Київська міська рада в порушення наданих повноважень, приймаючи рішення про поновлення договору оренди землі та фактично надаючи розстрочку у сплаті орендної плати, діяла всупереч інтересам територіальної громади міста, а відповідно і держави;

- передача спірної земельної ділянки в оренду без проведення земельних торгів порушує інтереси держави, які полягають у втраті можливості отримати територіальною громадою міста максимально великий розмір орендної плати за використання земельної ділянки у разі продажу права оренди на конкурентних засадах. Отримані за результатами аукціону додаткові кошти можливо було б спрямувати на фінансування місцевих програм соціально-економічного та культурного розвитку, розвитку комунальних підприємств, установ та організацій, вдосконалення мережі підприємств житлово-комунального господарства, торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування, розвитку транспорту і зв`язку, розвитку освіти та медичного обслуговування, вирішення інших питань, що стосуються територіальної громади та фінансуються з бюджету. Наповненість та збільшення бюджету, у тому числі місцевого як складової частини державних фінансових ресурсів, є запорукою стабільної економіки держави. Таким чином, оскаржуваним рішенням щодо поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди порушено інтереси держави щодо охорони земельних ресурсів, їх раціонального та ефективного використання з максимально вигідним економічним результатом, що ускладнює належне виконання державою своїх соціально-економічних функцій;

- у даному випадку відсутній орган, який мав би здійснювати захист порушених інтересів держави, а органи Держгеокадастру законодавством не наділені правом на звернення до суду з позовами про скасування рішень органу місцевого самоврядування, спір належить до передбачених законом (статтею 131-1 Конституції України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру») випадків, коли прокурор може звертатися до суду як позивач;

- Київською міською радою при прийнятті оспорюваного рішення порушено процедуру поновлення договору, встановлену статтею 33 Закону України «Про оренду землі», пунктом 11.7 Договору оренди, пунктами 9.1., 9.2., 9.5. Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 20.04.2017 №241/2463;

- наявність виключної компетенції Київської міської ради щодо передачі земельних ділянок в оренду не свідчить, що це може відбуватись у порушення вимог чинного законодавства та всупереч інтересам держави.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.09.2020 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» у справі №910/4576/20 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Тищенко А.І., Скрипки І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.09.2019 у справі №910/4576/20 поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20, розгляд апеляційної скарги призначено на 06.10.2020.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.09.2020 апеляційну скаргу Київської міської ради у справі №910/4576/20 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Тищенко А.І., Скрипки І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.09.2019 у справі №910/4576/20 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20, апеляційні скарги Київської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 об`єднано в одне апеляційне провадження, справу призначено до розгляду на 06.10.2020.

У судове засідання, призначене на 06.10.2020, з`явилися представники прокуратури, відповідача та третьої особи.

Суд у судовому засіданні 06.10.2020 перейшов до розгляду справи по суті, заслухавши пояснення представників учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2020 у справі №910/4576/20 оголошено перерву до 20.10.2020.

За результатами проведеного у справі 20.10.2020 судового засідання суд оголосив вступну та резолютивну частини постанови.

Явка представників учасників судового процесу

У судове засідання 20.10.2020 з`явилися представники прокуратури, відповідача та третьої особи.

Представники відповідача та третьої особи у судовому засіданні підтримували доводи апеляційних скарг, просили їх задовольнити, оскаржене рішення суду першої інстанції скасувати, у позові відмовити.

Представник прокуратури у судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційних скарг відповідача та третьої особи, просив їх відхилити, а оскаржене рішення суду залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

29.03.2007 Київською міською радою прийнято рішення №409/1070 «Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва».

21.06.2007 між Київською міською радою (далі - орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» (далі - орендар) укладено Договір оренди земельної ділянки з реєстраційним №380.

Договір зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис від 02.07.2007 за №72-6-00431 у книзі записів державної реєстрації договорів.

Відповідно до пункту 1.1. Договору орендодавець на підставі рішення Київської міської ради від 29.03.2007 № 409/1070, за актом приймання-передачі передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, визначену цим договором.

Згідно пункту 2.1. Договору об`єктом оренди відповідно до цього договору є земельна ділянка з наступними характеристиками:

- місце розташування - просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва;

- розмір - 11 857,0 кв. м.;

- цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування;

- кадастровий номер - :69:287:0012.

У відповідності до пункту 3.1. Договору цей договір укладено на 5 років.

Пунктом 4.1. Договору сторони погодили, що визначена цим договором орендна плата за земельну ділянку становить платіж, який орендар самостійно розраховує та вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою у грошовій формі.

Пунктом 11.7. Договору сторони погодили умови для поновлення цього договору, зокрема, після закінчення строку, на який було укладено цей договір, орендар, за умови належного виконання своїх обов`язків, має за інших рівних умов переважне право на поновлення договору. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 3 (три) місяці до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.

02.07.2007 Київська міська рада передала, а ТОВ «Компанія «Промтек» прийняло у користування земельну ділянку, визначену в Договорі оренди.

12.12.2013 між Київською міською радою та ТОВ «Компанія «Промтек» укладено Угоду про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки, відповідно до якого поновлено на 5 (п`ять) років договір оренди земельної ділянки за реєстраційним №380.

12.10.2018 ТОВ «Компанія «Промтек» звернулось до відповідача з листом-повідомленням про поновлення договору оренди земельної ділянки, в якому просило відповідно до статті 33 Закону України «Про оренду землі» укласти договір оренди землі на новий термін (поновити договір оренди земельної ділянки).

02.11.2018 Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №05716-23436 повідомив третю особу, що для подальшого опрацювання питання щодо можливості підготовки відповідного проекту рішення Київської міської ради або висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування необхідно: документально підтвердити виконання умов передачі земельної ділянки та договору її оренди; надати довідку органів Державної фіскальної служби про відсутність заборгованості з орендної плати; проект додаткової угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки, підписаний та скріплений печаткою орендаря; інформації щодо нерухомого майна; документи, які підтверджують виконання умов договору щодо будівництва об`єкта або які обґрунтовують необхідність поновлення договору оренди земельної ділянки для завершення такого будівництва (у разі якщо договором оренди встановлюється термін для завершення такого будівництва об`єкта), в тому числі інформація про сплату пайової участі на розвиток інфраструктури міста.

20.11.2018 листом №2011/18 ТОВ «Компанія «Промтек» повідомило Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в доповнення листа-повідомлення від 12.10.2018 про те, що тимчасово будівництво на земельній ділянці третьою особою не проводиться. Також зазначило, що орендар вживає всіх можливих заходів в межах чинного законодавства України та договору оренди земельної ділянки для розстрочення сплати орендної плати за земельну ділянку у розмірі 3 160 708,39 грн та гарантувало сплату заборгованості до 31.12.2019. ТОВ «Компанія «Промтек» просило Департамент прийняти даний лист до розгляду та долучити до зареєстрованого листа-повідомлення ТОВ «Компанія «Промтек» про поновлення договору оренди земельної ділянки.

19.12.2018 Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в листі № 0570202/1-26972 повідомив третю особу, що витребувані департаментом документи ТОВ «Компанія «Промтек» не надано.

22.12.2018 третя особа листом №22/12-1 направила на адресу Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради два примірника проекту Угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки загальною площею 1,1857 га, кадастровий номер :69:287:0012, яка знаходиться за адресою: просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва.

01.02.2019 Управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради складено правовий висновок до проекту рішення Київської міської ради «Про поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва» (А-26081), в якому зазначено, що ТОВ «Компанія «Промтек» не надало довідки органів Державної фіскальної служби про відсутність заборгованості з орендної плати, відтак третя особа неналежним чином виконувало обов`язки за умовами договору.

Згідно витягу з протоколу №3/92 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.02.2019, комісія вирішила відхилити зауваження, викладені у правовому висновку Управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2019 №08/230-124, та повторно підтримати проект рішення КМР «Про поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва».

12.12.2019 Київською міською радою прийнято рішення №421/7994 «Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва» (далі, Рішення), яким поновлено на 5 років договір оренди земельної ділянки від 02.07.2007 №72-6-00431 (зі змінами) площею 1,1857 га (кадастровий номер :68:287:0012), укладений між Київською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва (категорія земель - землі житлової та громадської забудови).

Спір у даній справі виник у зв`язку з тим, що прокурор вважає, що Рішення відповідача має бути визнано незаконним та скасовано, оскільки прийнято з порушенням норм чинного законодавства. Прокурор стверджує, що третя особа звернулась до відповідача з листом-повідомленням про поновлення договору оренди з порушенням встановленого Договором оренди тримісячного строку; до листа-повідомлення не було долучено усіх необхідних документів; ТОВ «Компанія «Промтек» у 2017, 2018 та 2019 роках не сплачувало належним чином орендну плату, тобто неналежно виконувало свої обов`язки за Договором оренди. Усе вказане виключало можливість прийняття Київською міською радою рішення про поновлення договору оренди у порядку статті 33 Закону України «Про оренду землі». За твердженнями прокурора, враховуючи, що третя особа втратила переважне право на поновлення договору оренди, а земельні ділянка вільна від забудови, вона могла бути передана в оренду лише за результатами проведення земельних торгів у порядку, передбаченому статтями 116, 124, 134 Земельного кодексу України.

Обґрунтовуючи підстави для представництва прокуратурою інтересів держави у даній справі, прокурор зазначив, що КМР при прийнятті Рішення внаслідок допущених порушень розпорядилась земельною ділянкою поза конкурентними засадами, а відтак діяла всупереч інтересам територіальної громади міста та держави. Оскаржуваним Рішенням щодо поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди порушено інтереси держави щодо охорони земельних ресурсів, їх раціонального та ефективного використання з максимально вигідним економічним результатом, що утруднює належне виконання державою своїх соціально-економічних функцій. Необхідність захисту інтересів держави у даній справі зумовлена прийняттям органом місцевого самоврядування незаконного рішення щодо розпорядження землею. При цьому, прокурор зазначив, що у даному спорі відсутній орган, який мав би здійснювати захист порушених інтересів держави, оскільки органи Держгеокадастру законодавством не наділені правом на звернення до суду з позовами про скасування рішень органу місцевого самоврядування, а спір належить до випадків, коли прокурор може звертатись до суду у порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та в порядку статті 53 Господарського процесуального кодексу України як позивач.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційних скарг, заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційні скарги відповідача та третьої особи підлягають задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог із наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Положення Закону України «Про прокуратуру» кореспондуються з нормами частини четвертої та абзацу 2 частини п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; у разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Системне тлумачення положень частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви у даній справі прокурор обґрунтовує наявність підстав для представництва інтересів держави в суді тим, що Рішення Київської міської ради прийняте всупереч вимог законодавства, а саме положень статті 33 Закону України «Про оренду землі» та статей 116, 124, 134 Земельного кодексу України.

При цьому в обґрунтування подання позову прокурором як позивачем останній зазначив, у цьому разі порушено інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів. Органом, уповноваженим державою організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок, дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю, є Держгеокадастр, проте його посадові особи не наділені повноваженнями звертатися до суду із вимогами, заявленими у цьому позові, у зв`язку з чим цей позов заявляє в інтересах держави прокурор як позивач. Крім цього, прокурор наголосив, що передача спірної земельної ділянки без проведення торгів порушує й економічні інтереси держави, призводить до втрати можливості отримання територіальною громадою міста максимального розміру орендної плати за використання земельної ділянки.

Оцінюючи вказані доводи прокурора, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частинами 1-3 статті 78 Земельного кодексу України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.

Статтею 84 Земельного кодексу України передбачено, що у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Право державної власності на землю набувається і реалізується державою через органи виконавчої влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.

Згідно з частинами 1-2 статті 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.

За змістом положень статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Відповідно до частин 1 та 4 статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною 8 цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб.

Крім того, згідно з абзацом 4 статті 15-2 Земельного кодексу України до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Відповідно до Положення «Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №15 від 14.01.2015, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Згідно підпункту 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 15 від 14.01.2015, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності.

Наведене свідчить, що органи Держгеокадастру можуть виконувати, зокрема, дві абсолютно різних функції, а саме:

1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності;

2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

Як вбачається із матеріалів справи, спірна земельна ділянка є комунальною власністю, цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування.

Спірна земельна ділянка не є земельною ділянкою сільськогосподарського призначення та не належить до агропромислового комплексу, тому Держгеокадастр у цьому разі не наділений повноваженнями розпорядника з усіма повноваженнями власника на захист права власності, а надані законом функції державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства не наділяють Держгекадастр правом звернення до суду з позовними вимогами, заявленими у цій справі.

Отже, як вбачається із матеріалів цієї справи, зі змісту позовної заяви, аргументації про протиправність дій міськради, зазначеного предмета спору, характеру спірних правовідносин, прокурор навів достатньо суджень і обґрунтувань для звернення до суду за захистом інтересів держави без визначення позивача та, відповідно, розгляду його позовних вимог по суті.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №910/7813/18, від 21.01.2020 у справі №910/7815/18, від 23.04.2019 у справі №910/5217/18.

Згідно частини 10 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Згідно статті 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Спір у даній справі виник стосовно наявності чи відсутності підстав для визнання недійсним Рішення КМР, яким, на думку прокурора, третій особі незаконно було поновлено дію Договору оренду.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 5 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Згідно статті 6 Закону України «Про столицю України місто-герой Київ» місцеве самоврядування у м. Києві здійснюється територіальною громадою міста, в тому числі, через Київську міську раду.

У відповідності до статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин на її території належить, в тому числі: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Отже, розпорядження землями комунальної власності міста Києва є виключними повноваженнями Київської міської ради як органу місцевого самоврядування.

При цьому, даючи характеристику юридичної природи діяльності органів місцевого самоврядування Конституційний Суд України наголосив, що гарантоване державою місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи і передбачає правову, організаційну та матеріально-фінансову самостійність, яка має певні конституційно-правові межі, встановлені, зокрема, приписами статей 19, 140, 143, 144, 146 Основного Закону України. З аналізу вказаних конституційних положень вбачається, що ці органи місцевого самоврядування, здійснюючи владу і самостійно вирішуючи питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції, та приймаючи рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Такі ж положення закріплені у статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка встановлює, що головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються конституцією або законом; органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу; повноваження, якими наділяються органи місцевого самоврядування, як правило, мають бути повними і виключними (Рішення Конституційного Суду України від 16.04.2009 у справі №1-9/2009).

Колегія суддів враховує, що поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Частиною 2 статті 124 Земельного кодексу України передбачено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених частинами другою, третьою статті 134 цього Кодексу.

За змістом частини 2 статті 134 Земельного кодексу України не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі, зокрема, поновлення договорів оренди землі, укладення договорів оренди землі на новий строк з використанням переважного права орендаря.

Відносини, пов`язані з орендою землі, врегульовані, зокрема, Законом України «Про оренду землі», яким визначені умови укладення, зміни, припинення і поновлення договору оренди землі.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про оренду землі» визначено, що орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, є сільські, селищні, міські ради в межах повноважень, визначених законом.

Так, відповідно до статті 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Частиною 2 статті 16 Закону України «Про оренду землі» передбачено, що укладення договору оренди земельної ділянки із земель державної або комунальної власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування - орендодавця, прийнятого у порядку, передбаченому Земельним кодексом України, або за результатами аукціону.

Судом встановлено, що між Київською міською радою та ТОВ «Компанія «Промтек» укладено Договір оренди земельної ділянки від 21.06.2007 за реєстраційним №380, відповідно до якого відповідач, на підставі рішення Київської міської ради від 29.03.2007 №409/1070, за актом приймання-передачі передав, а третя особа прийняла в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва (кадастровий номер - :69:287:0012) загальною площею 1,1857 га. Цей договір було укладено на 5 (п`ять) років.

Судом також встановлено, що 12.12.2013 між Київською міською радою та ТОВ «Компанія «Промтек» укладено Угоду про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки, відповідно до якого було поновлено на 5 (п`ять) років договір оренди земельної ділянки за реєстраційним № 380.

Із наведеного вбачається, що строк дії договору оренди земельної ділянки, з урахуванням договору про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 12.12.2013, було пролонговано до 12.12.2018.

За приписами статті 31 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі припиняється в разі, зокрема, закінчення строку, на який його було укладено.

Статтею 33 Закону України «Про оренду землі» передбачено поновлення договору оренди землі в наступному порядку.

Відповідно до частин 1-5 статті 33 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин, по закінченню строку, на який було укладено договір оренди землі, орендар, який належно виконував обов`язки за умовами договору, має переважне право перед іншими особами на укладення договору оренди землі на новий строк (поновлення договору оренди землі).

Орендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди землі на новий строк, зобов`язаний повідомити про це орендодавця до спливу строку договору оренди землі у строк, встановлений цим договором, але не пізніше ніж за місяць до спливу строку договору оренди землі. У разі смерті орендодавця до спливу строку дії договору оренди землі орендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди землі на новий строк, зобов`язаний повідомити про це спадкоємця земельної ділянки протягом місяця з дня, коли йому стало відомо про перехід права власності на земельну ділянку.

До листа-повідомлення про поновлення договору оренди землі орендар додає проект додаткової угоди. При поновленні договору оренди землі його умови можуть бути змінені за згодою сторін.

У разі недосягнення домовленості щодо орендної плати та інших істотних умов договору переважне право орендаря на укладення договору оренди землі припиняється.

Орендодавець у місячний термін розглядає надісланий орендарем лист-повідомлення з проектом додаткової угоди, перевіряє його на відповідність вимогам закону, узгоджує з орендарем (за необхідності) істотні умови договору і, за відсутності заперечень, приймає рішення про поновлення договору оренди землі (щодо земель державної та комунальної власності), укладає з орендарем додаткову угоду про поновлення договору оренди землі. За наявності заперечень орендодавця щодо поновлення договору оренди землі орендарю направляється лист-повідомлення про прийняте орендодавцем рішення.

За змістом частин 6, 7, 8, 11 статті 33 Закону України «Про оренду землі» у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин, визначено, що у разі якщо орендар продовжує користуватися земельною ділянкою після закінчення строку договору оренди і за відсутності протягом одного місяця після закінчення строку договору листа-повідомлення орендодавця про заперечення у поновленні договору оренди землі такий договір вважається поновленим на той самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені договором. У цьому випадку укладання додаткової угоди про поновлення договору оренди землі здійснюється із: власником земельної ділянки (щодо земель приватної власності), уповноваженим керівником органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування без прийняття рішення органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування про поновлення договору оренди землі (щодо земель державної або комунальної власності). Керівник органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який уповноважений підписувати додаткову угоду до договору оренди землі щодо земельної ділянки державної або комунальної власності, визначається рішенням цього органу. Додаткова угода до договору оренди землі про його поновлення має бути укладена сторонами у місячний строк в обов`язковому порядку. Відмова, а також наявне зволікання в укладенні додаткової угоди до договору оренди землі може бути оскаржено в суді.

Отже, наведеною правовою нормою встановлено умови щодо укладення договору оренди землі на новий строк.

За змістом вказаної статті 33 Закону України «Про оренду землі» законодавчо відокремлено право на укладення договору оренди на новий строк шляхом укладення додаткової угоди, яке має бути реалізовано до спливу строку договору оренди землі, від права вважати продовженим договір оренди землі, у разі якщо орендар продовжує користуватися земельною ділянкою після закінчення строку договору оренди землі за відсутності протягом одного місяця після спливу терміну дії договору листа - повідомлення орендодавця про заперечення у поновленні цього договору оренди, визначене у інших частинах цієї статті.

Відповідні положення статті 33 Закону України «Про оренду землі» дозволяють продовжувати орендні правовідносини, але у першому випадку це право повинно бути реалізовано до спливу договору оренди, а у другому - воно може настати за відсутності заперечення іншої сторони протягом визначеного терміну після закінчення строку дії договору оренди землі.

Як вбачається із матеріалів справи, третя особа скористалися процедурою поновлення строку дії договору оренди, встановленою частинами 1-5 статті 33 Закону України «Про оренду землі».

Відповідно до пункту 11.7. Договору в редакції Угоди про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 12.12.2013, після закінчення строку, на який укладено цей договір, при умові належного виконання обов`язків відповідно до умов цього договору, орендар має за інших рівних умов переважне право на його поновлення. У цьому разі орендар повинен не пізніше, ніж за 3 (три) місяці до закінчення строку дії договору письмово повідомити орендодавця про намір продовжити його дію. У разі поновлення договору на новий строк його умови можуть бути змінені за згодою сторін.

Водночас, частиною 2 статті 33 Закону України «Про оренду землі» встановлено, що орендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди землі на новий строк, зобов`язаний повідомити про це орендодавця до спливу строку договору оренди землі у строк, встановлений цим договором, але не пізніше ніж за місяць до спливу строку договору оренди землі.

Рішенням Київської міської ради від 20.04.2017 №241/2463 затверджено Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві (далі, Порядок), розділом 9 якого визначено порядок поновлення договору оренди земельної ділянки.

Згідно пункту 9.1. вказаного Порядку після закінчення терміну, на який було укладено договір оренди землі, орендар, який належно виконував обов`язки за умовами договору, має переважне право перед іншими особами на укладення договору оренди землі на новий термін (поновлення договору оренди землі).

За змістом пункту 9.2. Порядку орендар зобов`язаний подати до Київської міської ради лист-повідомлення до закінчення строку договору оренди землі у строк, встановлений цим договором, але не пізніше ніж за місяць до закінчення строку договору оренди землі.

Орендар, який має намір скористатися переважним правом на укладення договору оренди землі на новий строк, звертається до Київської міської ради з листом-повідомленням про поновлення договору оренди землі через приймальню Київради з земельних питань. Форма листа-повідомлення та додатків до нього встановлюється додатком 4 до цього рішення (пункт 9.3. Порядку).

Матеріалами справи підтверджується, що із листом-повідомленням про поновлення договору оренди земельної ділянки, у якому викладено наявність наміру скористатись переважним правом на поновлення договору оренди та укласти відповідну додаткову угоду ТОВ «Компанія «Промтек» звернулось до відповідача 12.10.2018, тобто за два місяці до закінчення строку дії Договору, що не суперечить змісту наведеної частини 2 статті 33 Закону України «Про оренду землі» та пункту 9.2. Порядку, які визначають, що відповідне повідомлення має бути здійснене не пізніше, ніж за місяць до закінчення строку договору оренди землі.

У вказаному листі орендар зазначив про повне виконання умов договору оренди земельної ділянки, відсутність заборгованості з орендної плати за земельну ділянку станом на день звернення. У додатках до листа-повідомлення значиться, зокрема, проект додаткової угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки, підписаний та скріплений печаткою орендаря.

Відповідно до пункту 9.4. Порядку приймальня Київради з земельних питань у день реєстрації листа-повідомлення про поновлення договору оренди земельної ділянки або протягом наступного робочого дня вносить відповідну інформацію до ПК «Кадастр» та передає цей лист-повідомлення з доданими до нього документами, сформованими у кадастрову справу, до Департаменту земельних ресурсів.

Згідно пункту 9.5. Порядку у десятиденний термін Департамент земельних ресурсів розглядає лист-повідомлення щодо поновлення договору оренди земельної ділянки та готує проект рішення Київської міської ради про поновлення договору оренди земельної ділянки або відмову у поновленні договору та пояснювальну записку до нього, крім випадків, встановлених пунктом 9.11 цього Порядку. Пояснювальна записка до проекту рішення Київської міської ради обов`язково повинна містити інформацію щодо:

- правового статусу об`єкта нерухомого майна (за наявності);

- особи заявника та іншу інформацію, що має значення для прийняття рішення Київської міської ради.

До матеріалів кадастрової справи при поновленні договору оренди земельної ділянки Департамент земельних ресурсів долучає акт обстеження земельної ділянки, у якому зазначається інформація про використання земельної ділянки за цільовим призначенням, проведення будівельних робіт, здійснення реконструкції, реставрації об`єкта, що знаходиться за земельній ділянці, та матеріали актуальної фотофіксації, зробленої не пізніше ніж за тридцять календарних днів до дня реєстрації проекту рішення в секретаріаті Київської міської ради.

Департамент земельних ресурсів несе відповідальність за достовірність і повноту інформації, зазначеної вище.

У відповідності до пункту 9.6. Порядку рішення Київської міської ради про поновлення договору оренди земельної ділянки або відмову у поновленні договору розглядається в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

02.11.2018 Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №05716-23436 повідомив третю особу, що для подальшого опрацювання питання щодо можливості підготовки відповідного проекту рішення Київської міської ради або висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування необхідно: документально підтвердити виконання умов передачі земельної ділянки та договору її оренди; надати довідку органів Державної фіскальної служби про відсутність заборгованості з орендної плати; проект додаткової угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки, підписаний та скріплений печаткою орендаря; інформації щодо нерухомого майна; документи, які підтверджують виконання умов договору щодо будівництва об`єкта або які обґрунтовують необхідність поновлення договору оренди земельної ділянки для завершення такого будівництва (у разі якщо договором оренди встановлюється термін для завершення такого будівництва об`єкта), в тому числі інформація про сплату пайової участі на розвиток інфраструктури міста.

20.11.2018 листом №2011/18 ТОВ «Компанія «Промтек» повідомило Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (отримано Департаментом 26.11.2018) в доповнення листа-повідомлення від 12.10.2018 про те, що тимчасово будівництво на земельній ділянці третьою особою не проводиться. Водночас, ТОВ «Компанія «Промтек» зазначило, що орендар вживає всіх можливих заходів в межах чинного законодавства України та договору оренди земельної ділянки для розстрочення сплати орендної плати за земельну ділянку у розмірі 3 160 708,39 грн та гарантувало сплату заборгованості до 31.12.2019. ТОВ «Компанія «Промтек» просило Департамент прийняти даний лист до розгляду та долучити до зареєстрованого листа-повідомлення ТОВ «Компанія «Промтек» про поновлення договору оренди земельної ділянки.

22.12.2018 третя особа листом №22/12-1 направила на адресу Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради два примірника проекту Угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки загальною площею 1,1857 га, кадастровий номер :69:287:0012, яка знаходиться за адресою: просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва.

Отже, колегія суддів визнає обґрунтованими доводи скаржників про те, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» до прийняття спірного Рішення було виконано вимоги Департаменту, про які зазначено у листі останнього №05716-23436 від 02.11.2018, та надано усі необхідні для прийняття КМР рішення документи. При цьому, подання вказаних документів не разом із листом-повідомленням про поновлення договору оренди, а на виконання вимог Департаменту, на переконання колегії суддів, не є порушенням, що має своїм наслідком визнання недійсним спірного Рішення.

При цьому, колегія суддів приймає до уваги доводи апеляційної скарги третьої особи стосовно того, що у листі №05716-23436 від 02.11.2018 Департаментом вказано саме на документи, які були необхідні для подальшого опрацювання питання щодо можливості підготовки відповідного проекту рішення КМР або висновку постійної комісії КМР з питань містобудування, архітектури та землекористування. Про жодні порушення умов Договору ТОВ «Компанія «Промтек» у вказаному листі Департаментом не зазначено.

Прокурор, у свою чергу, у позові зазначав, що ТОВ «Компанія «Промтек» у 2017, 2018 та 2019 роках не сплачувало належним чином орендну плату за Договором оренди, а тому орендар втратив своє переважне право перед іншими особами на укладення договору оренди землі на новий строк і прийняття відповідного Рішення Київською міською радою про поновлення договору суперечить статті 33 Закону України «Про оренду землі». У даному контексті прокурор звернув увагу на правовий висновок Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради, складений до проекту рішення Київської міської ради «Про поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва» (А-26081) від 01.02.2019, в якому зазначено, що ТОВ «Компанія «Промтек» не надало довідки органів Державної фіскальної служби про відсутність заборгованості з орендної плати, відтак третя особа неналежним чином виконувала обов`язки за умовами договору, та довідку Головного управління ДПС у м. Києві №4499/9/26-15-44-07-17 від 07.02.2020 про наявність у третьої особи заборгованості з орендної плати.

Оцінюючи вказані доводи прокурора у контексті спірних правовідносин, колегія суддів зазначає наступне.

По-перше, постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, яка згідно пункту 3 статті 5 розділу ІІ Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради №9/9 від 19.06.2014, вивчає, попередньо розглядає, бере участь у підготовці та готує проекти рішень Київської міської ради, надає висновки та рекомендації, здійснює контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого органу з питань, які стосуються, зокрема, володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок, припинення права користування та вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності), на засіданні 05.02.2019 (витяг з протоколу №3/92 міститься у матеріалах справи) вирішила відхилити зауваження, викладені у правовому висновку Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2019 №08/230-124, та повторно підтримала проект рішення КМР «Про поновлення ТОВ «Компанія «Промтек» договору оренди земельної ділянки на просп. Космонавта Комарова, 48 у Солом`янському районі м. Києва», що відповідає положенням частини 5 статті 31 Регламенту Київської міської ради, затвердженому рішенням Київської міської ради №579/579 від 07.07.2016.

По-друге, посилання прокурора на несплату орендної плати протягом 2017, 2018 та 2019 років, якими він обґрунтовує втрату орендарем переважного права на поновлення договору оренди, з огляду на неналежне виконання умов договору, - не входять до предмету доказування у даній справі, а могли бути предметом доказування/дослідження за наявності спору між сторонами договору оренду щодо поновлення такого договору/укладення додаткової угоди про таке поновлення.

Однак, у правовідносинах, щодо яких виник спір у даній справі, сторони (Київська міська рада та ТОВ «Компанія «Промтек») досягли домовленості щодо укладення такої додаткової угоди без відповідного судового спору, тобто виявили свою добровільну згоду щодо продовження орендних правовідносин.

Аналогічну позицію викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.01.2020 у справі №910/7815/18.

Однак, суд першої інстанції, приймаючи оскаржуване рішення, зазначеної обставини не врахував.

До вказаного слід також зазначити, що у листі №2011/18 від 20.11.2018 ТОВ «Компанія «Промтек» гарантувало сплату заборгованості з орендної плати, а до апеляційної скарги третьою особою додані платіжні доручення №№8, 9 від 27.08.2020 та довідка Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві Державної фіскальної служби України за вих. №124110/10/26-15-10-07-10 від 28.08.2020 про відсутність у ТОВ «Компанія «Промтек» станом на 28.08.2020 заборгованості з податків та обов`язкових платежів. Отже, третя особа наразі виконала зобов`язання по сплаті орендної плати за користування земельною ділянкою, і таке виконання було прийняте орендодавцем.

Разом з тим, прокурором не доведено порушення права на отримання орендної плати у більшому розмірі, оскільки у матеріалах справи відсутні докази того, що будь-якою іншою особою ініціювалась процедура відведення в оренду спірної земельної ділянки, а також реальної можливості отримання територіальною громадою доходу від відчуження права оренди вказаної земельної ділянки та орендної плати у більшому розмірі, ніж вказано у проекті угоди про поновлення договору оренди земельної ділянки, яка відповідає орендній платі, встановленій Договором.

Враховуючи вищевикладене, на переконання суду апеляційної інстанції відповідачем не було порушено положень статті 33 Закону України «Про оренду землі» при прийнятті Рішення, а доводи прокурора про необхідність надання права користування на спірну земельну ділянку на конкурентних засадах є безпідставними, оскільки згідно частини 2 статті 134 Земельного кодексу України не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі укладення договорів оренди землі на новий строк з використанням переважного права орендаря.

Відповідно до висновків, викладених у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі №910/6642/18, вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Відтак передумовами та матеріальними підставами для захисту права, зокрема у спосіб визнання незаконним та скасування Рішення КМР, є наявність у позивача (у даному випадку прокурора) права або законного інтересу (інтересу держави) та з`ясування, чи має місце його порушення.

Однак, матеріали справи не містять доказів того, що внаслідок поновлення відповідачем третій особі строку дії договору оренди земельної ділянка відбулось порушення прав та інтересів держави, територіальної громади, чи сусідніх землекористувачів.

Оскаржуване рішення Київської міської ради прийнято в рамках наданих їй повноважень, а договір оренди земельної ділянки є поновленим в силу закону, оскільки було дотримано процедуру, визначену статтею 33 Закону України «Про оренду землі», та наявним волевиявленням Київської міської ради, яка має право визначати особливості землекористування землями комунальної власності на території міста Києва.

Обставин, що свідчать про порушення законодавства при прийнятті Київською міською радою спірного Рішення судом не встановлено.

Місцевий господарський суд помилково прийняв до уваги доводи позовної заяви прокурора та дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для визнання незаконним та скасування Рішення відповідача. Доводи апеляційних скарг відповідача та третьої особи, натомість, є обґрунтованими.

Усі інші доводи та міркування учасників справи, окрім зазначених у мотивувальній частині постанови, взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.

При цьому судом враховано, що Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, пункт 29; рішення ЄСПЛ у справі «Серявін проти України» від 10 травня 2011 року, пункт 58).

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно частин 1, 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Пунктом 2 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Частиною 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів за результатами апеляційного перегляду справи встановила, що судом першої інстанції при прийнятті оскарженого рішення не було надано оцінку всім наявним у матеріалах справи доказам, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у результаті чого місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку щодо прав та обов`язків сторін спірних правовідносин.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд доходить висновку, що доводи, викладені скаржниками у апеляційних скаргах, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в апеляційному порядку, у зв`язку з чим оскаржене рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Апеляційні скарги Київської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат у даній справі здійснено у відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 2 частини 1 статті 275, статтями 277, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Київської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 задовольнити.

Рішення Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі №910/4576/20 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 45/9; ідентифікаційний код 02910019) на користь Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36; ідентифікаційний код 22883141) 3 153 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн 00 коп судового збору за подання апеляційної скарги.

Стягнути з Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 45/9; ідентифікаційний код 02910019) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» (01004, м. Київ, вул. Басейна, 5-Б; ідентифікаційний код 34527354) 3 153 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн 00 коп судового збору за подання апеляційної скарги.

Видати накази. Видачу наказів відповідно до вимог процесуального законодавства доручити Господарському суду міста Києва.

Матеріали справи №910/4576/20 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 29.10.2020.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді А.І. Тищенко

І.М. Скрипка