УХВАЛА

02 листопада 2020 року

м. Київ

Справа № 904/647/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Стратієнко Л.В. - головуючий, судді - Губенко Н.М., Кролевець О.А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного підприємства "Сармат"

на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду

(головуючий - Подобєд І.М., судді - Орєшкіна Е.В., Широбокова Л.П.)

від 28.09.2020,

у справі за позовом Фізичної особи-підприємця Клименка Олега Анатолійовича,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Транс Інвест"

про стягнення 281 798,97 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2020 у справі №904/647/20 повернуто позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватного підприємства "Сармат" і додані до неї документи.

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду, ПП "Сармат" звернулося з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2020 у справі №904/647/20 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.08.2020 апеляційну скаргу Приватного підприємства "Сармат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2020 у справі №904/647/20 залишено без руху, надано скаржнику строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме доказів сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 відмовлено ПП "Сармат" у задоволенні клопотання про поновлення строку на усунення недоліків на строк дії карантину, апеляційну скаргу ПП "Сармат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.04.2020 у справі №904/647/20 з доданими до скарги матеріалами повернуто скаржнику.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, 08.10.2020 ПП "Сармат" звернулося з касаційною скаргою на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 у справі №904/647/20 Господарського суду Дніпропетровської області.

Дослідивши касаційну скаргу заявника на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 у справі №904/647/20, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

За змістом положень статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах: "Устименко проти України", "Пономарьов проти України") право на справедливий судовий розгляд гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачиться у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин, який, зважаючи на численні постанови Кабінету Міністрів України, триває дотепер.

Відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України у редакції, чинній до 17 липня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Водночас, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих ак-тів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набрав чинності 17.07.2020, внесено зміни до пункту 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При цьому, пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону, зокрема, встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України, в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, ПП "Сармат" скориставшись правом на продовження процесуального строку на апеляційне оскарження, наведеним у Прикінцевих та перехідних положеннях Закону №731-ІХ, звернулось з апеляційною скаргою 05.08.2020. Разом з тим, апелянт подав скаргу без доказів сплати судового збору, що було встановлено в ухвалі Центрального апеляційного господарського суду від 17.08.2020 та залишено апеляційну скаргу без руху з наданням можливості усунути зазначені недоліки протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Копія означеної ухвали отримана скаржником 03.09.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 939.

Отже, ПП "Сармат" необхідно було усунути недоліки апеляційної скарги до 14.09.2020 (включно), проте доказів усунення недоліків апеляційної скарги скаржник станом на 28.09.2020 не надав.

У клопотанні від 03.09.2020 ПП "Сармат" просив поновити строк на усунення недоліків, посилаючись на те, що у редакції Закону України від 30.03.2020 №540-IX одним зі строків, який продовжувався на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), був строк на усунення недоліків в разі залишення апеляційної скарги без руху. В обґрунтування клопотання скаржник вказував на те, що не може усунути недоліки в строк, встановлений ухвалою від 17.08.2020, у зв`язку із скрутним фінансовим становищем, спричиненим тривалим карантином та неможливістю в повній мірі здійснювати господарську діяльність, оскільки основним видом економічної діяльності ПП "Сармат" є вантажні перевезення автомобільним транспортом, а частина контрагентів, що знаходяться у "помаранчевій" та "червоній" зонах не може проводити підприємницьку діяльність внаслідок законодавчо встановлених обмежень.

Відповідно до частин 1, 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, не залежали від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення стороною у справі процесуальних дій, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Суд зазначає, що клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Суд апеляційної інстанції правильно зазначив, що самого лише посилання на скрутне фінансове становище ПП "Сармат", спричинене тривалим карантином та неможливістю його контрагентами належним чином та вчасно виконувати свої господарсько-фінансові зобов`язання без надання відповідних доказів на їх підтвердження, не може вважатись, з огляду на зміни до законодавства, поважною причиною пропуску строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу (частина друга статті 260 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин другої, четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Таким чином, Центральний апеляційний господарський суд з дотриманням норм чинного на момент винесення оскаржуваної ухвали законодавства, керуючись частиною 2 статті 260 та частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою від 28.09.2020 повернув апеляційну скаргу, оскільки ПП "Сармат" не усунуло недоліки встановлені ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.08.2020.

Згідно з частиною другою статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного підприємства "Сармат" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 у справі №904/647/20 у зв`язку з її необґрунтованістю, оскільки правильне застосування норм права апеляційним судом є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 287, 290, 293 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі №904/647/20 за касаційною скаргою Приватного підприємства "Сармат" ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020.

2. Касаційну скаргу Приватного підприємства "Сармат" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 у справі №904/647/20 надіслати скаржнику разом з доданими до неї матеріалами.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Л. Стратієнко

Судді Н. Губенко

О. Кролевець