ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Справа№ 910/10123/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Поляк О.І.

Алданової С.О.

секретар судового засідання - Добрицька В.С.

учасники справи згідно протоколу судового засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 19.02.2020

у справі №910/10123/19 (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б", Державного реєстратора Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації Макарової В.М.

про визнання недійсним рішення загальних зборів та скасування державної реєстрації

УСТАНОВИВ:

У липні 2019 року позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідачів про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників відповідача-1 від 16.06.2016 року та про зобов`язання скасувати державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б" № запису 1 063822 від 29.06.2016 року на підставі ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 у справі №910/10123/19 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що, право та охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду, не порушено відповідачами.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просила рішення Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Звертаючись із апеляційною скаргою позивач зазначав, що при винесені рішення Господарський суд м. Києва не надав належну оцінку доказам (документам) наявним у матеріалах справи, неправильно визначився із характером спірних правовідносин, не застосував Закон, який підлягає застосуванню, у зв`язку із чим прийняв помилкове рішення, яке підлягає скасуванню.

Крім того, разом із апеляційною скаргою позивачем було подано клопотання про призначення експертизи.

Справа №910/10123/19 перебувала у провадженні колегії суддів у складі: головуючий суддя Сітайло Л.Г., судді Пашкіна С.А., Буравльов С.І.

Розпорядженням в.о. керівника апарату суду від 21.07.2020 № 09.1-07/309/20 було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/10123/19 у зв`язку із перебуванням головуючого судді (судді-доповідача) Сітайло Л.Г. у відпустці в зв`язку з вагітністю та пологами.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.07.2020 у справі №910/10123/19 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 визначено колегію суддів: головуючий суддя Андрієнко В.В., судді Пашкіна С.А., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.07.2020 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 до провадження у визначеному складі суддів. Розгляд справи призначено на 11.08.2020.

04.08.2020 на адресу суду від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, у яких останній закрити провадження за скаргою ОСОБА_1 .

Розпорядженням керівника апарату суду від 10.08.2020 № 09.1-08/2338/20 було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/3040/20 у зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І. який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2020 у справі №910/10123/19 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 визначено колегію суддів: головуючий суддя Андрієнко В.В., судді Пашкіна С.А., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.08.2020 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 до провадження у визначеному складі суддів. Розгляд справи призначено на 10.09.2020.

У судове засідання, яке відбулось 10.09.2020 представники учасників справи не з`явились, розгляд справи було відкладено на 01.10.2020.

29.10.2020 на адресу суду від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача.

Розпорядженням керівника апарату суду від 30.09.2020 № 09.1-08/3541/20 було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/3040/20 у зв`язку з перебуванням судді Пашкіної С.А., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2020 у справі №910/10123/19 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 визначено колегію суддів: головуючий суддя Андрієнко В.В., судді Поляк О.І., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.10.2020 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 до провадження у визначеному складі суддів. Розгляд справи призначено на 20.10.2020.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

Отже, беручи до уваги вищенаведене, після проведення колегією суддів наради головуючим суддею було оголошено вступну та резолютивну частину постанови, якою апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Господарського суду м. Києва від 19.02.2020 без змін.

Як убачається із матеріалів справи, від позивача до суду надійшло клопотання про призначення експертизи, в якому він просив суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу документів, на вирішення якої поставити наступні питання: чи співпадає підпис Голови ОСББ Гритчина Володимира Івановича в протоколі та поданих до суду заявах?; чи співпадає підпис ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Печерським РУГУ МВС України в м. Києві, 25.03.1998), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Мінським РУГУ МВС України в м. Києві, 12.09.1996) та ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Московським РУГУ МВС України в м. Києві, 19.10.1999) в Протоколі та поданих до суду нотаріальних заявах?

Розглянувши указане клопотання колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягає з наступних підстав.

За приписом ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Проте, питання, які поставлені позивачем, а саме: чи співпадають підписи Голови ОСББ Гритчина Володимира Івановича, власників: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в протоколі та поданих до суду заявах не входять до предмета доказування у даній справі.

Як убачається із матеріалів справи, позивач звернувся до суду із позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ "Лесі Українки 7-Б", оформлених протоколом установчих зборів від 16.06.2016 року про утворення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б" на підставі ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку", ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осів та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", а також Постанови Кабінету Міністрів України №1521 від 11.10.2002 року.

За приписами ч. ч. 1-9 ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку" об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Для створення об`єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Згідно ч. 12 ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоповерхового будинку" рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Відповідно до приписів ч. ч. 1-8 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про:

1) розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним;

2) визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем;

3) обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням;

4) визначення повноважень управителя щодо управління багатоквартирним будинком;

5) проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт;

6) визначення дати та місця проведення наступних зборів співвласників;

7) визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком;

8) відключення будинку від мереж (систем) централізованого постачання комунальних послуг у порядку, встановленому законом, і визначення системи подальшого забезпечення будинку комунальними послугами, за умови дотримання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища;

9) прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин з виконавцем комунальної послуги (укладення індивідуального та/або колективного договору про надання комунальної послуги).

Збори співвласників можуть скликатися ініціативною групою у складі не менше трьох співвласників або управителем, обраним відповідно до цього Закону.

Збори співвласників у прийнятих в експлуатацію новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку.

Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах.

Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників.

Рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики.

У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

Якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.

Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Відповідно до ст. 6 ЗУ "Про ОСББ" об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Для створення об`єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо у результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", установленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів ураховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.

Відповідно до протоколу установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, буд. 7-Б, дата проведення зборів 16 червня 2016 року, до порядку денного були внесені наступні питання:

1) Організаційні питання проведення зборів.

2) Створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (надалі-об`єднання) та затвердження його назви.

3) Затвердження статуту об`єднання.

4) Вибори органів управління (Правління, Ревізійної комісії).

5) Затвердження розміру щомісячного внеску співласника.

Установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку було вирішено створити об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (надалі-об`єднання), затверджено його назву ОСББ "Лесі Українки 7-Б" та статут.

Усього в установчих зборах взяли участь особисто та /або через представників співвласники в кількості 178 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 23809,20 кв. м., що складає 51,47 % від загальної кількості всіх квартир та приміщень. До протоколу додано поіменний перелік співвласників, що прийняли участь у голосуваннях по кожному питанню, підстава набуття права власності на приміщення та відповіді на питання.

Судом першої інстанції установлено, що на підтвердження доводів позивача з приводу того, що власники квартир АДРЕСА_1 та № НОМЕР_4 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 16.06.2016 року були за межами України, тому не могли взяти участь у голосуванні 16.06.2016, позивачем не надано суду жодних доказів.

Отже, з урахуванням норм статті 74 ГПК України, суд дійшов висновку, що позивачем не було надано суду жодних доказів на підтвердження обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог викладених у позовній заяві та апеляційній скарзі.

Також, позивач зазначав, що власники квартир № НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 та НОМЕР_5 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не приймали участь у голосуванні та не підписувати листки опитування, що є підставою для визнання оспорюваного рішення загальних зборів співвласників відповідача-1 від 16.06.2016 недійсним, колегія суддів зазначає наступне.

Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень в ОСББ "Лесі Українки 7-Б" становить 46257 м2.

Отже, для прийняття співвласниками рішення про створення ОСББ у відповідності до вимог ст. 6 ЗУ "Про ОСББ" було достатньо щоб за нього проголосували власники більше 50 % тобто власники квартир площею більше ніж 23128,5 м2.

Відповідно до протоколу установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , дата проведення зборів 16 червня 2016 року усього в установчих зборах взяли участь особисто та /або через представників співвласники в кількості 178 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 23809,20 кв. м., що складає 51,47 % від загальної кількості всіх квартир та приміщень.

ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_4 площею 75,90 м2, ОСОБА_3 є власником квартири НОМЕР_6 площею 138,7 м2 та ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_5 площею 136,7 м2, що загалом становить 351,3 м2.

Судом першої інстанції було вірно зазначено, що навіть якщо не брати до уваги голоси власників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , участь у голосування яких оспорює позивач то для прийняття оспорюваного рішення про створення ОСББ від 16.06.2016 було достатньо голосів співвласників приміщень площею 23457,9 м2 (23809,20 м2 - 351,3 м2 = 23457,9 м2), оскільки для прийняття рішення про створення ОСББ у відповідності до вимог ст. 6 ЗУ "Про ОСББ" було достатньо щоб за нього проголосували власники більше 50 % всіх приміщень тобто власники квартир площею більше ніж 23128,5 м2.

Ураховуючи, що підписи співвласників приміщень загальною площею 23457,9 м2, які містяться в протоколі установчих зборів ОСББ "Лесі Українки 7-Б" від 16.06.2016 не оспорюється позивачем, та указана площа є більшою за 50 % всіх приміщень (23457,9 м2 є більшою ніж 23128,5 м2), то підстави для визнання оспорюваного рішення установчих зборів про створення ОСББ "Лесі Українки 7-Б" від 16.06.2016 недійсним відсутні.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б", що оформлене протоколом від 16.06.2016 було прийняте у відповідності до ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Крім того, колегія суддів зазначає, що позовні вимоги у частині зобов`язання відповідача-2 скасувати державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б" № запису 1 063822 від 29.06.2016 є похідними від позовних вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників відповідача-1 від 16.06.2016.

За приписами ч. ч. 14, 15 ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.

Установчі документи об`єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа".

Поряд із тим Закон України, "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в статті 15 встановлює вимоги до оформлення документів, що подаються для державної реєстрації, а саме: "Документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати таким вимогам:

1) документи мають бути викладені державною мовою та додатково, за бажанням заявника, - іншою мовою (крім заяви про державну реєстрацію);

2) текст документів має бути написаний розбірливо (машинодруком або від руки друкованими літерами);

3) документи не повинні містити підчищення або дописки, закреслені слова та інші виправлення, не обумовлені в них, орфографічні та арифметичні помилки, заповнюватися олівцем, а також містити пошкодження, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст;

4) документи в електронній формі мають бути оформлені згідно з вимогами, визначеними законодавством;

5) заява про державну реєстрацію підписується заявником. У разі подання заяви про державну реєстрацію поштовим відправленням справжність підпису заявника повинна бути нотаріально засвідчена;

6) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи повинно бути оформлено з дотриманням вимог, встановлених законом, та відповідати законодавству.

Ураховуючи те, що у позові в частині визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників відповідача-1 від 16.06.2016 судом було відмовлено, то і в похідних позовних вимогах у частині зобов`язання відповідача-2 скасувати державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Лесі Українки 7-Б" № запису 1 063822 від 29.06.2016 також слід відмовити.

Щодо доводів ОСОБА_1 , наведених у апеляційній скарзі, про невмотивованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, слід зазначити наступне.

Європейський суд з прав людини у справах "Руїс Торіха проти Іспанії", "Суомінен проти Фінляндії", "Гірвісаарі проти Фінляндії" неодноразово наголошував на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Зміст оскаржуваного судового рішення містить підстави та нормативне обґрунтування, з яких виходив суд, дійшовши висновків про відмову у позові повністю, тому твердження скаржника про їх невмотивованість є безпідставними.

Ураховуючи наведене, рішення Господарського суду м. Києва від 19.02.2020 у справі №910/10123/19 відповідає матеріалам справи, є законним та обґрунтованим, підстави, передбачені ст.ст. 277-278 ГПК України для його скасування, відсутні.

Судові витрати, згідно до ст. 129 ГПК України покласти позивача.

Керуючись ст. 129, 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду м. Києва від 19.02.2020 у справі №910/10123/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду м. Києва від 19.02.2020 у справі №910/10123/19 залишити без змін.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст.287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 28.10.2020.

Головуючий суддя В.В.Андрієнко

Судді О.І. Поляк

С.О. Алданова