УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

02.11.2020Справа № 755/16229/15-ц

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є. розглянувши заяву Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" про вжиття заходів забезпечення позову у справі № 755/16229/15 - ц

За позовом Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" (адреса представника: 01135, м. Київ, вул. Жилянська, 101)

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 )

За участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ" (03150, м. Київ, вул. Горького, буд. 47/12; кв. 3)

про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення грошових коштів.

За зустрічним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 )

до Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" (адреса представника: 01135, м. Київ, вул. Жилянська, 101)

За участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ" (03150, м. Київ, вул. Горького, буд. 47/12; кв. 3)

про визнання правочину удаваним

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року Приватне підприємство з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення грошових коштів.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 26 листопада 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року апеляційну скаргу приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" залишено без задоволення. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 26 листопада 2018 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 червня 2020 року в справі № 755/16229/15-ц (провадження № 61-5153св19) касаційну скаргу компанії "Солтберн Пропертіз Лімітед" задоволено частково. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 року скасовано. Провадження у справі за позовом приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" до ОСОБА_1 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ", про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення грошових коштів - закрито. Позивачу роз`яснено, що спір про розірвання договору на придбання корпоративних прав засновника товариства з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ" підлягає розгляду у порядку господарського судочинства. На виконання вимог статті 256 ЦПК України позивачу роз`яснено про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.07.2020 справу № 755/16229/15-ц передано для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 755/16229/15- ц передано на розгляд судді Літвіновій М.Є.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2020 справу № 755/16229/15-ц прийнято до розгляду суддею Літвіновою М.Є., підготовче засідання призначено на 23.09.2020.

02.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, в якому відповідач просить суд залишити позовну заяву без руху, оскільки, за твердженням відповідача, позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України так як позивачем не сплачено судовий збір у порядку та в розмірі як для позовів, які подаються до господарського суду.

16.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшла заява про повернення позовної заяви, в якій відповідач просить суд повернути позовну заяву, оскільки позовна заява підписана та подана до Дніпровського районного суду міста Києва Письменною Н.В. на підставі довіреності, виданої 06.07.2015.

Як вказує відповідач, рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 24.06.2019 у справі № 753/20634/17 довіреність від 06.07.2015 визнана судом недійсною, а тому відповідач вважає, що позов у даній справі підписано особою, яка не має права його підписувати та подавати.

16.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності та заява про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 24.06.2019 по цивільній справі № 753/20634/17.

16.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про витребування оригіналів доказів.

21.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про визнання поважними причин пропуску строку позовної давності.

У підготовчому засіданні 23.09.2020 представник відповідача підтримав подані клопотання.

Представник позивача заперечив проти поданих клопотань відповідача.

Представник третьої особи у підготовче засідання 23.09.2020 не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2020 відмовлено у задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без руху, відмовлено у задоволенні заяви відповідача про повернення позовної заяви та відкладено підготовче засідання на 19.10.2020.

28.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява про визнання правочину удаваним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2020 зустрічну позовну заяву і додані до неї документи повернуто заявнику.

06.10.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява про визнання правочину удаваним.

06.10.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшла заява про поновлення процесуального строку на подачу зустрічного позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2020 зустрічну позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків.

У встановлений судом строк заявником усунуто недоліки, вказані в ухвалі Господарського суду міста Києва від 13.10.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2020 зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду разом із первісним позовом.

21.10.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову, в якій позивач (за первісним позовом) просить суд накласти арешт на майно, яке на праві власності належить ОСОБА_1 (Реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), а саме:

- 2/4 частин культурно-розважального центру готельного типу з кафе - баром розташованого за адресою: АДРЕСА_3 ;

- Ѕ частину квартири загальною площею 345 кв.м розташовану за адресою: АДРЕСА_4 ;

- земельну ділянку площею 5, 2179 га для колективного садівництва, кадастровий номер: :06:011:0307;

- земельну ділянку площею 0, 1047 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :03:029:0147 розташована за адресою АДРЕСА_5 ;

- земельну ділянку площею 0, 12 га для індивідуального садівництва, кадастровий номер: :06:011:0064 розташована за адресою Київська область. Обухівський район, с. Нові Безрадичі, Садове товариство «Полімер».

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову заявник вказує, що відповідач здійснив дії щодо відчуження майна, на яке раніше було накладено арешт, а інше майно, яке на сьогоднішній день перебуває у власності відповідача обтяжене договором іпотеки від 25.10.2019, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Некриловим К.Ю., за яким відповідач виступає майновим поручителем.

У зв`язку з викладеним, позивач просить суд накласти арешт на майно, яке на праві власності належить ОСОБА_1 , за рахунок якого можливе виконання рішення суду в майбутньому.

Відповідно до частини 1 статті 138 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову подається:

1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо;

2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом;

3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Частиною 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подану Приватним підприємством з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" заяву про забезпечення позову, суд вирішив відмовити у задоволенні означеної заяви, враховуючи наступне.

Так, положеннями статті 136 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Забезпечення позову застосовується господарським судом як гарантія реального виконання рішення суду.

Відповідно до частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників справи; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даної справи.

Отже, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Про такі обставини може свідчити вчинення боржником дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Саме лише посилання в заяві на ті обставини, що після скасування заходів забезпечення позову, відповідач здійснив дії щодо відчуження майна, на яке раніше було накладено арешт не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Суд зазначає, що матеріали заяви не містять відомостей стосовно того, що відповідачем вжито перелік заходів, які могли б свідчити про відчуження в подальшому майна до інших осіб.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

У відповідності до п. 3. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26 грудня 2011 року №16, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Водночас, позивачем всупереч вимог частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України не надано будь-яких належних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, за висновком суду, позивач лише формально посилається на неможливість виконання рішення суду в майбутньому і не наводить жодного обґрунтування наявності правових підстав (з посиланням на відповідні докази) для застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах заяви відсутні будь-які докази, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника до ухвалення рішення у справі, дані про неможливість захисту прав, свобод та інтересів заявника без вжиття таких заходів також не наведені, суд не вбачає підстав для задоволення даної заяви про забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладені обставини, виходячи з вимог процесуального закону, який регулює підстави забезпечення позову та заходи забезпечення позову, зокрема з вимог статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданої позивачем заяви про забезпечення позову з огляду на відсутність доказів та обґрунтованих мотивів, які б могли свідчити, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Керуючись статтями 136-140, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Приватному підприємству з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

2. Ухвала набирає законної сили 02.11.2020 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Суддя М.Є. Літвінова