ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

"22" жовтня 2020 р. Справа№ 17/169-07

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Поляк О.І.

суддів: Калатай Н.Ф.

Кропивної Л.В.

за участі секретаря - Стародуб М.Ф.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 (суддя Коваленко О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Слов`яни-94»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Санта-Венеція»,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватної фірми «Ордекс»,

про визнання права власності,

за участі представників сторін згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Слов`яни-94» звернулось до Господарського суду Сумської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Санта-Венеція» про визнання права власності на нерухоме майно.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 позовні вимоги задоволено. Визнано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Слов`яни-94» право власності на нерухоме майно - нежитлове приміщення павільйону загальною площею 73,8 м2, яке складається з торгової зали загальною площею 26,9 м2, приміщення загальною площею 32,2 м2, кладової загальною площею 0,6 м2, побутового приміщення загальною площею 14,1 м2 і визначене відповідно до технічного паспорту, складеному 04 вересня 2006 року комунальним підприємством «Сумське міське бюро технічної інвентаризації».

У червні 2020 року Сумська міська рада, як особа, яка не брала участі у справі, однак права якої порушено прийнятим у справі рішенням Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07, звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати дане рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог за апеляційною скаргою, Сумська міська рада вказує на безумовне порушення оскаржуваним рішенням її прав як власника земельної ділянки, на якій розміщено спірну нерухомість, оскільки рішення прийнято без її участі. Одночасно заявник апеляційної скарги вказує на невідповідності висновків суду першої інстанції дійсним обставинам справи. Так, суд, надаючи оцінку торговому павільйону, що був предметом спору, дійшов висновку, що це є новостворена річ. При цьому, матеріали справи не містять доказів створення його у передбачений законом спосіб, тобто з дозволу міської ради, за наявності проектної документації та дозволу на будівництво, прийняття в експлуатацію у визначеному законодавством порядку та здійснення державної реєстрації права власності на це майно. Лише у такому порядку спірне майно могло бути об`єктом цивільних правовідносин. Відсутність доказів набуття позивачем спірного об`єкту нерухомості у власність свідчить про передчасність висновків суду про наявність підстав для застосування статті 392 Цивільного кодексу України. З посиланням на практику Верховного Суду, викладену у постановах від 02.05.2018 у справі №914/904/17, від 07.06.2018 у справі №912/111/14, від 07.03.2019 у справі №27/193, у справі №914/73/18 підкреслює, що за змістом статті 392 Цивільного кодексу України судове рішення не породжує право власності, набуте позивачем на законних підставах.

На переконання Сумської міської ради, матеріалами справи підтверджується здійснення ТОВ «Слов`яни 94» самочинного будівництва у розумінні статті 376 Цивільного кодексу України, а саме, без дозволу на будівництво та прийняття новозбудованого об`єкту в експлуатацію, виключає можливість застосування статей 328, 331, 392 Цивільного кодексу України при вирішенні спору по суті. Суд також безпідставно розглянув позов без участі відповідача, за відсутності будь-яких доказів оспорення та невизнання ним права власності позивача на спірний об`єкт нерухомості.

09.06.2020 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд колегії суддів у складі: Поляк О.І. (головуючий), Калатай Н.Ф., Кропивна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.07.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07; розгляд справи призначено на 27.08.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2020 судове засідання призначене на 27.08.2020 вирішено провести з використанням системи відеоконференцзв`язку, проведення якого доручено Господарському суду Сумської області.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.08.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 10.09.2020; судове засідання вирішено провести з використанням системи відеоконференцзв`язку, проведення якого доручено Господарському суду Сумської області.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2020 залучено до участі у справі Приватну фірму «Ордекс» в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача. Відкладено розгляд справи №17/169-07 та призначено наступне судове засідання на 24.09.2020. Вирішено провести наступне судове засідання з використанням системи відеоконференцзв`язку, проведення якого доручено Господарському суду Сумської області.

До Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив ТОВ «Ордекс», у якому третя особа наголошує на відсутності в оскаржуваному радою рішенні будь-яких висновків щодо прав, обов`язав та інтересів Сумської міської ради, що виключає можливість скасування рішення як такого, що ухвалено без урахування її інтересів. Не відповідає дійсності твердження Сумської міської ради про те, що вона не знала про розміщення на спірній орендованій земельній ділянці об`єкту нерухомого майна, оскільки відповідно до рішення Сумської міської ради від 28.07.2010 №4170-МР «Про припинення та перехід права користування земельними ділянками» рада припинила право користування землею ТОВ «Слов`яни-94» та надала земельну ділянку у користування ТОВ «Слов`яни» у зв`язку з укладенням між ТОВ «Слов`яни-94» та ТОВ «Слов`яни» договору купівлі-продажу нежилого приміщення павільйону від 30.03.2010. У подальшому рада неодноразово продовжувала строк дії договору. При цьому, лише з 2014 року договори оренди спірної земельної ділянки містить посилання на те, що на ній розмішено нежиле приміщення з відповідною площею.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 22.09.2020, у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Кропивної Л.В., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 22.09.2020 у справі №17/169-07, у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Кропивної Л.В., визначено колегію суддів у складі: Поляк О.І. (головуючий), Калатай Н.Ф., Руденко М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.09.2020 прийнято апеляційну скаргу Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 до провадження у новому складі суддів: Поляк О.І. (головуючий), Калатай Н.Ф., Руденко М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.09.2020 розгляд справи відкладено з призначенням судового засідання на 22.10.2020.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2020, у зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Руденко М.А., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 22.10.2020 у справі №17/169-07, у зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Руденко М.А., визначено колегію суддів у складі: Поляк О.І. (головуючий), Калатай Н.Ф., Кропивна Л.В.

Ухвалою від 22.10.2020 прийнято апеляційну скаргу Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 до провадження у новому складі суддів: Поляк О.І. (головуючий), Калатай Н.Ф., Кропивна Л.В.

Дослідивши матеріали справи та апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін з урахуванням правил статей 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила таке.

Відповідно до пункту 9 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017) справи у судах апеляційної інстанції, провадження у яких порушено до набрання чинності редакцією цього Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За приписами частини першої статті 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, наведеною нормою визначено коло осіб, які наділені процесуальним правом на оскарження судового рішення, а саме: учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

Не залучена до участі у справі особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 Господарського процесуального кодексу України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки, і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

У разі встановлення господарським судом відповідних обставин, суд вирішує питання про скасування судового рішення на підставі пункту четвертого частини третьої статті 277 Господарського процесуального кодексу України, оскільки порушення норм процесуального права в будь-якому випадку є підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, буде встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту третього частини першої статті 264 ГПК України, оскільки в такому випадку немає правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, а отже, немає і суб`єкта апеляційного оскарження.

Таким чином, у випадку подання апеляційної скарги особою, яка не є учасником справи, суду слід встановити, чи стосується судове рішення їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

При цьому, слід ураховувати, що судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи.

Предметом спору у справі, що розглядається є визнання права власності на нежитлове приміщення павільйону загальною площею 73,8 м2, що знаходиться у районі пішохідного мосту через р. Псел з боку вул.. Заливна у м. Суми.

Як підтверджується матеріалами справи, позивач за результатами земельного аукціону, що відбувся 15.01.1998, уклав з Виконавчим комітетом Сумської міської ради договір тимчасового користування землею (у тому числі на правах оренди) №224 від 03.07.1998 (далі також - договір оренди №224). Предметом цього договору є отримання ТОВ «Слов`яни-94» у тимчасове користування земельної ділянки, розташованої у районі пішохідного мосту через р. Псел з боку вул.. Заливна у м. Суми загальною площею 0,011 га на строк 10 років під розміщення міні-магазину.

Відповідно до п. 3.2.2 землекористувач зобов`язаний виконати проектування та будівництво об`єктів на орендованій земельній ділянці протягом одного року відповідно до нормативних термінів будівництва. Початком цього терміну вважається дата прийняття рішення виконкомом про передачу земельної ділянки в оренду, а кінцем - передача закінчених будівництвом об`єктів до експлуатації у встановленому порядку; ввести в експлуатацію закріплені за земельною ділянкою об`єкти інфраструктуру не пізніше основних об`єктів.

У подальшому, керуючись умовами договору, ТОВ «Слов`яни 94» розмістило на орендованій земельній ділянці нежитлове приміщення - торговий павільйон. Саме щодо цього павільйону, за твердженням ТОВ «Слов`яни 94», між ним відповідачем - ТОВ «Санта-Венеція» виник спір. За результатами розгляду спору, рішенням Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 визнано за ТОВ «Слов`яни-94» право власності на нерухоме майно - нежитлове приміщення павільйону загальною площею 73,8 кв.м.

Рішення набрало законної сили 10.04.2007.

Звертаючись з апеляційною скаргою, Сумська міська рада наголошує, що оскаржуване рішення порушує її права як власника земельної ділянки, на якій розташовано нерухомість, що є предметом спору. Міська рада вказує на пункт 5.2 договору оренди №224, яким передбачено, що після закінчення строку дії договору, якщо Землекористувач не бажає його продовження, будівлі та споруди, у тому числі незавершене будівництво, розміщені на цій земельній ділянці переходить у комунальну власність міста. Строк дії договору оренди №224 сплив, ТОВ «Слов`яни 94» не бажало його продовжувати, тому, усі будівлі та споруди мали перейти у комунальну власність міста Суми, однак, у порушення умов договору, ТОВ «Слов`яни 94» визнало право власності на об`єкт нерухомості, розташований на орендованій земельній ділянці, за собою та відчужили його.

Крім того, за твердженням заявника апеляційної скарги, радою згода надавалась на розміщення міні-магазину як об`єкту торгівлі з полегшених конструкцій, тобто - тимчасової споруди, а не об`єкту нерухомості. По-друге, цей об`єкт у будь-якому випадку мав бути переданий до комунальної власності, як це сторони передбачили у пункті 5.2. договору оренди №224.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07 Сумська міська рада уточнила, що з 1998 року та до моменту колективного звернення у 2020 році мешканців прилеглих до торгового павільйону житлових будинків вважало, що міні-магазин є тимчасовою спорудою, а не нерухомим майном.

Однак, вказані обставини не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду.

Так, матеріалами справи підтверджується, що рішенням Сумської міської ради від 26.11.1997 «Про затвердження земельних ділянок, що виносяться на земельний аукціон» вирішено віднести спірну земельну ділянку до таких, право оренди на яку може бути реалізовано на аукціоні з подальшим укладенням договору оренди з переможцем аукціону.

Пунктом 1 Додатку до рішення Сумської міської ради від 26.11.1997 «Про затвердження земельних ділянок, що виносяться на земельний аукціон» встановлено цільове призначення земельної ділянки у районі пішохідного мосту через р. Псел з боку вул.. Заливна у м. Суми загальною площею 0,011 га, а саме - під розташування міні-магазину з літнім майданчиком.

Рішенням Виконавчого Комітету Сумської міської ради від 17.02.1998 №87 «Про надання земельних ділянок в довгострокову оренду» надано переможцям аукціону у довгострокову оренду земельні ділянки згідно додатку. Дозволено переможцям аукціону проектування та будівництво на земельних ділянках, згідно умов аукціону.

Пунктом 3 Додатку до рішення Виконавчого Комітету Сумської міської ради від 17.02.1998 №87 «Про надання земельних ділянок в довгострокову оренду» ТОВ «Слов`яни 94» надано земельну ділянку під будівництво та розміщення міні-магазину.

Тобто, у порядку статей 9, 19 Земельного кодексу України від 18.12.1990 у редакції, чинній на момент надання земельної ділянки у користування (далі - Земельний кодекс України від 18.12.1990) Сумська міська рада, як власник земельної ділянки, реалізувала своє право щодо розпорядження цією земельною ділянкою та надала її у користування під будівництво та розміщення міні-магазину з літнім майданчиком.

Колегія суддів також враховує, що в подальшому відповідно до рішення Сумської міської ради від 28.07.2010 №4170-МР «Про припинення та перехід права користування земельними ділянками» рада припинила право користування землею ТОВ «Слов`яни-94» (пункт 4 Додатку № 1 до рішення) та надала земельну ділянку у користування ТОВ «Слов`яни» у зв`язку з укладенням між ТОВ «Слов`яни-94» та ТОВ «Слов`яни» договору купівлі-продажу нежилого приміщення, павільйону від 30.03.2010 (пункт 4 Додатку №2 до рішення) під розміщення нежилого приміщення.

У подальшому, рішенням Сумської міської ради від 30.10.2013 №2798-МР «Про припинення та перехід права користування земельними ділянками» рада припинила право користування землею ТОВ «Слов`яни» у зв`язку з укладеним між ТОВ «Слов`яни» та ПП «Ордекс» договором купівлі-продажу нежилого приміщення від 22.07.2013 та добровільною відмовою ТОВ «Слов`яни» від права користування земельною ділянкою відповідно до клопотання ТОВ «Слов`яни» від 23.04.2013 (пункт 4 Додатку № 1 до рішення) та надала земельну ділянку у користування ПП «Ордекс» з посиланням на цей же договір купівлі-продажу нежилого приміщення від 22.07.2013 (пункт 4 Додатку №2 до рішення) під розміщення нежитлової будівлі.

Згідно укладеного на підставі цього рішення ради договору оренди землі від 30.04.2014, орендодавець надає, а орендар приймає в оренду земельну ділянку (об`єкт оренди), загальна площа 0,1100 га, кадастровий номер :01:005:0019, на земельній ділянці розміщена нежитлова будівля, категорія землі - землі житлової та громадської забудови. Земельна ділянка за функціональним призначенням надається в оренду під розміщення магазину, згідно з класифікацією видів цільового призначення земель - 03.07 - Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, договір укладається строком до 19.06.2020. Строк оренди - до 30.10.2018 (п.п. 1.1., 1.3., 2.1., 2.2 договору.).

03.07.2019 між Сумською міською радою та ПФ «Ордекс» на підставі рішення Сумської міської ради від 19.06.2010 №5322-МР «Про поновлення договору оренди землі, укладеного з ПФ «Ордекс» за адресою: м. Суми, вул.. Заливна 7/2» укладено договір оренди спірної земельної ділянки, за умовами якого орендодавець надає, а орендар приймає в оренду земельну ділянку (об`єкт оренди), загальна площа 0,1100 га, кадастровий номер :01:005:0019, категорія землі - землі житлової та громадської забудови. Земельна ділянка за функціональним призначенням надається в оренду під розміщення магазину, згідно з класифікацією видів цільового призначення земель - 03.07 - Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, дог7овір укладається строком до 19.06.2020 (п.п. 1.1., 1.3., 2.1. договору.).

Таким чином, з моменту винесення оскаржуваного рішення, Сумська міська рада повноцінно розпоряджалась земельною ділянкою надаючи її в оренду під розміщення нежитлової споруди, а відтак, була обізнана, що на ній розташовано нежитлову споруду.

Оскаржуване нею рішення не створило жодних перешкод для реалізації радою, як власником землі своїх правомочностей щодо спірної земельної ділянки.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Отже, за змістом наведеної норми, надання радою земельної ділянки у встановленому порядку під розміщення уже збудованого нежилого приміщення, яке рада вважає самочинним будівництвом, виключає порушення її прав як власника землі самочинним будівництвом.

Враховуючи, що оскаржуване рішення постановлено в 2007 році, а Сумська міська рада надавала згоду на будівництво та розміщення міні-магазину полегшеної конструкції та надавала подальшому в земельну ділянку під уже збудоване нерухоме майно, порушення цим рішенням її прав не встановлено.

Крім того, на момент ухвалення рішення ще діяв договір оренди №224, що унеможливлювало застосування судом до спірних правовідносин пункту 5.2, за яким, у випадку відмови орендарем продовжувати строк дії договору усі будівлі і споруди, розміщені на орендованій земельній ділянці переходять у комунальну власність.

Натомість, відповідно до пункту 3.2.2. договору оренди №224, орендар взяв на себе зобов`язання здійснити проектування та будівництво міні-магазину на вказаній земельній ділянці.

Пунктом 5.1 договору оренди №224 передбачено, що об`єкти, збудовані орендарем на вказаній земельній ділянці є його власністю, використовуються ним самостійно, а у випадку відчуження збудованих об`єкт новий власник набуває права користування земельною ділянкою на умовах укладеного з ним договору про право тимчасового користування земельною ділянкою, у тому числі, на умовах оренди.

Як уже було зауважено, рішенням Виконавчого Комітету Сумської міської ради від 17.02.1998 №87 «Про надання земельних ділянок в довгострокову оренду» надано переможцям аукціону у довгострокову оренду земельні ділянки згідно додатку та дозволено переможцям аукціону проектування та будівництво на земельних ділянках, згідно умов аукціону.

Матеріали справи не містять доказів того, що умови аукціону, за яким позивачем придбано право оренди на спірну земельну ділянку виключали можливість здійснення будівництва, та зведення будь-якої споруди, у тому числі з полегшених конструкцій на цегляному фундаменті.

Відтак, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду не може погодитись з доводами Сумської міської ради про порушення оскаржуваним рішенням її прав, оскільки, як уже було зауважено, Рада дала свою згоду на розміщення на спірній земельній ділянці об`єкту нерухомості. Більше того, інформаційною довідкою №205087138 від 23.03.2020 підтверджується цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Відсутність дозволу на будівництво не може порушувати права Сумської міської ради як власника земельної ділянки. Так, питання наявності або ж відсутності дозвільних документів на проведення будівельних робіт, лежить у площині здійснення контролю за проведенням юридичними та фізичними особами будівельних робіт. Дотримання законодавчо-встановлених вимог у сфері будівництва врегульовано законодавством про містобудівну діяльність, тому недотримання таких вимог є порушенням встановленого державою правового порядку здійснення таких робіт, а не порушення права власності на землю.

Наслідком недотримання юридичними та фізичними особами вимог у сфері містобудівної діяльності є притягнення правопорушника до відповідальності у вигляді, наприклад, відновлення становища яке існувало до порушення або знесення самочинного будівництва. При цьому, позивачем за таким позовом є орган виконавчої влади та органи місцевого самоврядування на які державою покладено відповідні контролюючі функції.

Крім того, Сумською міською радою не враховано те, що зареєстрований на підставі рішення Господарського суду Сумської області об`єкт - нежитлове приміщення, павільйон, загальною площею 73,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 19242563, дата реєстрації - 16.06.2007 фактично припинив своє існування.

Так, інформаційною довідкою №205087138 від 23.03.2020 підтверджується, що ТОВ «Слов`яни» у 2010 році у позивача придбало об`єкт - нежитлове приміщення, павільйон, загальною площею 73,8 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 19242563, однак, у процесі продажу належного йому майна у 2013 році ПП «Ордекс» виник новий об`єкт - нежитлове приміщення, павільйон, загальною площею 75,5 кв.м. (опис: нежитлове приміщення, павільйон - літ. А-1, альтанка - літ. Б, альтанка - літ. В, альтанка - літ. Г, навіс - літ. Д, погріб літ. п/г, огорожа №1-2) реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 1.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції ( 995_004 ), яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [GC], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata (див. там же, п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), N 52854/39, п. 52, ECHR 2003-IX). Отже, у справі, що розглядається, Суд має визначити, чи органи влади здійснювали свої повноваження порушити та провести екстраординарну процедуру перегляду судової постанови таким чином, щоб забезпечити, наскільки це можливо, справедливу рівновагу між інтересами відповідної особи та необхідністю підтримання ефективності системи судочинства (див., mutatis mutandis, справи "Нікітін проти Росії" (Nikitin v. Russia), N 50178/99, п. 57, ECHR 2004-VIII, та "Савінський проти України" ( 974_089 ) (Savinskiy v. Ukraine), N 6965/02, п. 23, від 28 лютого 2006 року).

Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуваним рішенням не вирішено питання про права, інтереси та (або) обов`язки апелянта та вважає, що скасування оскаржуваного рішення, що набрало законної сили в 2007 році, порушить справедливу рівновагу між інтересами ради, як власника землі, інтересами власника нерухомості та необхідністю підтримання ефективності системи судочинства.

За приписами пункту третього частини першої статті 264 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Враховуючи викладене, апеляційне провадження за апеляційною скаргою Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі № 17/169-07 підлягає закриттю.

Керуючись статтями 234, 264 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити апеляційне провадження за скаргою Сумської міської ради на рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07.

2. Поновити дію рішення Господарського суду Сумської області від 29.03.2007 у справі №17/169-07.

3. Справу повернути до Господарського суду Сумської області.

Ухвала набирає законної сили негайно після її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачені статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.Повний текст складено та підписано - 02.11.2020.

Головуючий суддя О.І. Поляк

Судді Н.Ф. Калатай

Л.В. Кропивна