ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03.11.2020 Справа № 917/1723/20

Суддя Господарського суду Полтавської області Сірош Д. М., розглянувши матеріали позовної заяви

Полтавської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Миндаль»

про стягнення безпідставно збережених коштів

ВСТАНОВИВ:

Полтавської міської ради звернулася в суд з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Миндаль» про стягнення безпідставно збережених коштів в розмірі 1227965,65 грн за користування земельною ділянкою площею за адресою: м. Полтава, вул. Квітки Цісик, 11 без правовстановлюючих документів за період з 26.03.2018 по 20.07.2020.

Згідно з частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позивачем до позовної заяви не додано доказів на підтвердження викладених в позовній заяві обставин, зокрема, матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження формування спірної земельної ділянки як об`єкта цивільних прав.

Крім того, позовна заява не містить кадастрового номеру земельної ділянки, за яку позивач заявив вимогу про стягнення безпідставно збережених коштів.

Частиною 1 статті 79 Земельного кодексу України встановлено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Відповідно до статті 3 Закону України "Про оренду землі" об`єктами оренди є земельні ділянки, що перебувають у власності громадян, юридичних осіб, комунальній або державній власності.

За змістом частин 1, 3, 4, 9 статті 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру; сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі; земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера; земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Отже, позивачем в позовній заяві не конкретизовано за який саме об`єкт цивільних прав заявлено вимогу про стягнення безпідставно збережених коштів.

Також, слід зазначити, що позивач не надав витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно з абзацом 3 частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності.

За змістом пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України та частини 1 статті 13 Закону України "Про оцінку земель" для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності обов`язково проводиться та використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, яка являє собою капіталізований рентний дохід (дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки), визначений за встановленими і затвердженими нормативами (стаття 1 Закону України "Про оцінку земель").

Тобто, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статі 288 Податкового кодексу України.

Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин."

При цьому із наведених норм законодавства не вбачається можливості зазначення даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки в інший спосіб, ніж оформлення витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Додані до позовної заяви Довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.07.2020 за № 01-04-03-02/б/н, 01-04-03-02/б/н та 01-04-03-02/б/н не є належними доказами на підтвердження даних про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки в розумінні Закону України "Про оцінку земель" та Порядку .

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Встановити позивачеві строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Встановити позивачеві спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- доказів на підтвердження формування земельної ділянки як об`єкта цивільних прав (витяг з Державного земельного кадастру);

- зазначити кадастровий номер земельної ділянки за яку заявлено вимогу про стягнення безпідставно збережених коштів;

- витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки станом на час виникнення спірних правовідносин (2018 - 2020 роки).

Копію ухвали направити позивачеві.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Отримати інформацію щодо даної справи можливо в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://pl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Д. М. Сірош