РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.10.2020Справа № 910/15146/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., за участі секретаря судового засідання Лаврова В.О., розглянувши матеріали справи

За позовом Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія»

до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва, Шевченківської районної у місті Києві ради, Київської міської ради

третя особа Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд»

про стягнення 186939 грн,

за участі представників:

від позивача - не з`явився;

від відповідача 1 - не з`явився;

від відповідача 2 - не з`явився;

від відповідача 3 - не з`явився;

від третьої особи - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року Приватне акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва про стягнення 186939 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.08.2018 між позивачем та ОСОБА_1 було укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту (Автокаско) №АЗ~000/000021/180000002 предметом якого є транспортний засіб «Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 ». 27 червня 2019 у місті Києві по вул. Кудрявській, вищезазначений транспортний засіб було пошкоджено внаслідок падіння дерева на проїжджу частину. Позивачем на виконання взятих на себе зобов`язань було сплачено страхове відшкодування в розмірі 186939 грн. У зв`язку з чим, позивач просить стягнути з відповідача в порядку зворотної вимоги (регресу) збитки в розмірі 186939 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/15146/19 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Визначено відповідачу строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 15.11.2019, для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 25.11.2019 та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, але не пізніше 04.12.2019.

Визначено позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом 5 днів з дня його отримання, але не пізніше 29.11.2019.

22.11.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що заперечує проти задоволення позовних вимог позивача у повному обсязі в зв`язку з тим, що даний позов є безпідставним та необґрунтованим, оскільки позивачем невірно визначено відповідача.

29.11.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній зазначив, відповідно до у відповідь на запит позивача від 31.07.2019 КО «Київзеленбуд» повідомило, що балансоутримувачем зелених насаджень по вул. Кудрявській є відповідач, у зв`язку з чим відповідальність за завдану шкоду внаслідок падіння дерева має відшкодовуватись відповідачем-1.

29.11.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, яка мотивована необхідністю детального розгляду даної справи у присутності представників, а також необхідністю залучення третіх осіб.

Також, 29.09.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про залучення до участі у справі співвідповідача та третьої особи, у якій заявник просив залучити в якості співвідповідача - Шевченківську районну у м. Києві раду, а також в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд».

Окрім того, 29.09.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва клопотання про витребування доказів.

Ухвало Господарського суду міста Києва від 03.12.2019 призначено розгляд справи №910/15146/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва про стягнення 186939 грн за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, залучено до участі у справі в якості відповідача 2 - Шевченківську районну у місті Києві раду та Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

05.12.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло заперечення в якому останній зазначив, що земельна ділянка, на якій було розташоване дерево яке впало на застрахований автомобіль, не закріплено за відповідачем, а тому у нього відсутні будь-які обов`язки щодо збереження зелених насаджень та ведення догляду за ними.

12.12.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва позивачем подано додаткові пояснення, в яких останній зазначив, що ділянка зображена на долученому до відзиву відповідачем-1 додатку не співпадає з територією настання події, що підтверджується відповідними доказами,

19.12.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника та пояснення по справі, в яких останнім було зазначено, що відповідальність за завдану шкоду має нести балансоутримувач території на якій знаходилось відповідне дерево. Окрім того, третьою особою було зазначено, що позивачем не надано жодних доказів заподіяння шкоди, внаслідок падіння дерева, у зв`язку з неналежним утриманням дерева. Також, у поданих поясненнях було зазначено, що згідно з інформації Українського гідрометеорологічного центру зафіксовано шквальний вітер від 16 м/с до 28 м/с та несприятливі погодні умови, які призвели до падіння дерева. У зв`язку з вищезазначеним, просив відмовити у задоволенні позовних вимог до відповідача - 1.

20.12.2019 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Шевченківської районної в м. Києві ради в особі Комісії з припинення повноважень Шевченківської районної у місті Києві ради надійшов відзив на позовну заяву в якому останній зазначив, що земельна ділянка на вул. Кудрявській напроти будинку №26/28 (код ділянки 916:135:020), на якій росло дерево надано у постійне користування у постійне користування відповідачу - 2, проте Київською міською радою прийнято рішення №7/4819 від 09.09.2010 про утворення районних у місті Києві рад та припинено з 31.10.2010 шляхом ліквідації районних у місті Києві рад, зокрема й відповідача - 2. Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 30.09.2010 №787 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішень Київської міської ради від 09.09.2010 №7/4819 «Про питання організації управління районами в м. Києві ліквідовано з 31.10.2010 відповідача - 2 ліквідовано та створено новий орган державної влади - Шевченківську районну в м. Києві державну адміністрацію». Вищезазначеними рішеннями та розпорядженнями правонаступників припинених державних органів не визначено. Вищезазначеним розпорядженням та 31.10.2020 утворено комісію з припинення з припинення Шевченківської районної у м. Києві ради, яка здійснює виключно управління справами пов`язаними з ліквідації відповідача - 2, і не має повноважень відповідача - 2. У зв`язку з вищезазначеним, Шевченківська районна в м. Києві ради в особі Комісії з припинення повноважень Шевченківської районної у місті Києві ради просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, а справу розглядати за участі представника Шевченківської районної в м. Києві ради в особі Комісії з припинення повноважень Шевченківської районної у місті Києві ради.

02.01.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про долучення доказів, зокрема, копія витягу державного земельного кадастру відповідно до якого земельна ділянка за кадастровим номером :91:135:0020 перебуває у власності територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.

02.01.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній заперечив щодо доводів відповідача - 2 та зазначив, що обставини викладені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими, оскільки саме ліквідаційна комісія зобов`язана задовольняти вимоги кредиторів.

02.01.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва позивачем надано додаткові пояснення по справі, в яких останній заперечує щодо заперечень третьої особи відносно не подання позивачем доказів щодо заподіяння шкоди, внаслідок падіння дерева, у зв`язку з неналежним утриманням дерева. Окрім того, позивач зазначив, що посилання на третьої особи на несприятливі погодні умови, які мали місце 04.07.2019 є необґрунтованими та недоведеними, а тому не можуть бути визнані як форс-мажорна обставина та підставою для звільнення від обов`язку відшкодування шкоди.

02.01.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва позивачем подано клопотання про залучення співвідповідача в особі Київської міської ради.

Ухвало Господарського суду міста Києва від 17.01.2020 клопотання позивача про залучення Київської міської ради в якості співвідповідача задоволено, залучено до участі в справі в якості відповідача 3 - Київську міську раду.

13.02.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача - 3 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що залучення відповідача - 3 до участі у справі в якості співвідповідача не є обґрунтованим та не відповідає вимогам чинного законодавства. Окрім того, відповідач - 3 зазначив, що матеріали позовної заяви не містять доказів щодо аварійності дерева за адресою: м. Київ, вул. Кудрявська 26/28, що зобов`язувало б провести дослідження цього дерева. Окрім того, відповідач - 3 повідомив, що падіння дерева відбулось внаслідок несприятливих погодних умов, які виключають наявність вини балансоутримувача. Оскільки, обов`язковими умовами для відшкодування шкоди за ЦК України є наявність протиправної поведінки, шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, та вина відповідач - 3 просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивача повністю.

26.06.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача - 3 надійшли пояснення по справі, у яких останній зазначив, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують відповідні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування. Згідно з Положенням про Департамент міського благоустрою затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №94 від 27.01.2011, Департамент благоустрою є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) який підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, з питань функціонування державної виконавчої влади. Відповідно до п. 4 вказаного положення до основних завдань Департаменту благоустрою відносить, зокрема, але не виключно, забезпечення реалізації політики у сфері благоустрою та охорони праці на території м. Києва. У зв`язку з вищезазначеним, відповідач - 3 повідомляє, що він не є належним відповідачем у даній справі. Окрім того, відповідачем - 3 подано клопотання про розгляд справи без участі представника.

20.07.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про долучення доказів, зокрема, експертне дендрологічне дослідження від 24.06.2020.

20.07.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог по справі, зокрема, позивач просить стягнути з відповідача - 3 186939 грн страхового відшкодування в порядку регресу, а також судові у розмірі 6921 грн.

30.09.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли пояснення, в яких останній зазначив, що позовні вимоги позивача стосовно стягнення з відповідача - 1 зворотної вимоги (регресу) збитків у розмірі 186939 грн є необґрунтованими та безпідставними, оскільки у діях відповідача - 1 відсутня вина, що унеможливлює притягнення його до відповідальності відповідно до положень цивільного законодавства.

В судове засідання 20.10.2020 представник позивача, відповідача - 1,2,3 та третьої особи не з`явились, разом з тим до початку судового засідання представниками сторін були подані клопотання про розгляд справи без участі представників.

Розглянувши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 23.08.2018 між Приватним акціонерним товариством «Українська пожежно-страхова компанія» (страховик, позивач) та ОСОБА_1 (страхувальник) було укладено Договір добровільного страхування наземного транспортну (автокаско) №АЗ - 000/000021/18000002, за умовами якого застраховано, автомобіль марки «Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 », в тому числі за страховим ризиком - інші випадкові події.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи копії заяви-повідомлення (автокаско) №7642/18 від 01.07.2019 №12026/17 від 27.06.2019, ОСОБА_2 повідомила страховика про настання страхового випадку, а саме пошкодження застрахованого автомобіль марки «Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 », внаслідок падіння дерева на припаркований автомобіль за адресою: м. Київ, вул. Кудрявська, буд. 26/28.

Окрім того, з долученої до матеріалів справи копії талона-повідомлення єдиного обліку №51697 від 28.06.2019 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 27.06.2019 ОСОБА_2 звернулась до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві із заявою, в якій повідомила, що 27.06.2019 о 12:53 год. за адресою: Шевченківський район м. Київ, вул. Кудрявська буд. 26, на автомобіль д.н.з. « НОМЕР_1 » впало дерево та лінії електропередач. Також, ОСОБА_1 , повідомив що 27.06.2019 о 12:00 по вул. Кудрявська, буд. 26, виявлено пошкодження автомобіля марки «Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 » внаслідок падіння дерева.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 988 Цивільного кодексу України визначено, що страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Позивач, на виконання умов договору, на підставі заяви про виплату страхового відшкодування №786/18 від 05.07.2019 страхового акта №КАСКО/214/000/19/0001 від 25.07.2019, визнав вказану подію страховим випадком та здійснив виплату страхового відшкодування на рахунок ФОП Ошийко О.С. в розмірі 186939 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією платіжного доручення №5780 від 25.07.2019..

Розрахунок суми страхового відшкодування здійснено на рахунка на оплату №4 від 03.07.2019 ФОП Ошийко О.С., відповідно до якого вартість відновлювального ремонту автомобіля марки Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 », склала 186939 грн.

31.07.2019 у відповідь на адвокатський запит третя особа повідомила, що на балансі комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району перебувають дерева, що ростуть у вуличних лунках вздовж вул. Кудрявська та зелені насадження, що розташовані у межах скверу на вул. Кудрявська. Окрім того, позивача повідомлено, що на балансі районних комунальних підприємства по утриманню зелених насаджень КО «Київзеленбуд» перебувають земельні насадження загально користування.

Крім того листом №РУ/0026/19 від 05.09.2019 позивач звернувся до відповідача - 1 із вимогою про відшкодування шкоди порядку регресу у якій позивач зазначив, що він як страховик виплатив страхувальнику страхове відшкодування, у зв`язку з чим, набрав право вимоги.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про страхування» та ст.993 Цивільного кодексу України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України визначено, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Обґрунтовуючи свої вимоги, Акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія» зазначає, у зв`язку з тим, що останнім було здійснено виплату страхового відшкодування власнику пошкодженого транспортного засобу Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 », позивач відповідно до ст.ст. 993, 1166 Цивільного кодексу України та ст. 27 Закону України «Про страхування», набув право зворотної вимоги до осіб, відповідальних за завдану шкоду, тобто до Київської міської ради як балансоутримувача.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою.

Відповідно до п. 7. ч. 1 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою.

Частиною 1 ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом.

Згідно пп. «а» п. 1 ч. 1 ст. 13, п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», до об`єктів благоустрою населених пунктів належать парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою, в свою чергу, є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях.

Відповідно до ч. 2, 3, 5 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. У містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 2.1. «Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України», затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10.04.2006 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 за №880/12754 (далі - Правила) балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за на підпорядкованих територіях зеленого господарства.

У п. 5.5 Правил передбачено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є, зокрема, на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів.

Відповідно до інформації державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку кадастровий номер :91:135:0020 балансоутримувачем вказаної земельної ділянки, який виконує його функції у розумінні Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та «Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України» є відповідач 3 - Київська міська рада. Матеріали справи не містять доказів які підтверджують проведення відповідного конкурсу щодо визначення підприємства чи організації, яка відповідає за утримання та збереження за елементами благоустрою на відповідному об`єкті благоустрою.

Підпунктами 1,5,7 п. 6.2. Правил визначено, що балансоутримувачі об`єкта зобов`язані: утримувати в належному санітарно-технічному стані об`єкт благоустрою (виконання заходів, затверджених місцевими органами самоврядування); проводити інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою відповідно до планів та в межах виділених державними адміністраціями в м. Києві та органами місцевого самоврядування коштів; брати участь у роботі комісій з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення.

Пунктом 7.2. Правил визначено, що охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок їх власників або орендарів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.

Відповідно до 13 Розділу Правил на балансоутримувач покладаються капітальні та поточні роботи з ремонту об`єктів благоустрою зеленого господарства.

Згідно з пп. 3 п. 13.2.1 Правил, до поточного ремонту на об`єктах благоустрою зеленого господарства належать видалення окремих засохлих чи фаутних дерев та кущів.

Висновком експертного дендрологічного дослідження виконаного доцентом кафедри архітектури та фітодизайну Національного університету біоресурсів і природокористування України, кандидатом біологічних наук Кушніром А.І. встановлено, що санітарний стан дерева є незадовільним, на зламах скелетних гілок спостерігаються стовбурні гнилі на 70-80 % площі поперечного перерізу, що свідчить про період їх розвитку не менше 3-5 років. Окрім того, у даному висновку зазначено, що пошкодження дерева вказуються на його аварійний стан, який є наслідком відсутності санітарної чистки дерева.

Посилання відповідача - 3, що матеріали справи, не містять доказів, що про аварійність дерева було відомо до його падіння, судом відхиляються, оскільки саме на відповідача - 3 покладено обов`язок виявлення таких дерев (фаутних).

Також не заслуговують на увагу заперечення відповідачів та третьої особи, що падіння дерева сталось не внаслідок неналежно виконання обов`язків балансоутримувачем, а внаслідок поривів штормового та шквального вітру, оскільки згідно листа Українського гідрометеорологічного центру №01-20/813 від 04.07.2019 штормовий вітер 16 м/с зафіксовано 27.06.2019 з 12 год 16 хв по 12 год 40 хв, тоді як падіння дерева, відбулось о 12:00 хв.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку, що саме бездіяльність відповідача - 3, у формі невиконання покладених на нього обов`язків, як балансоутримувача відповідної земельної ділянки є наслідком падіння дерева та пошкодження транспортного засобу Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 ».

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Частинами 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: - втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); - доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно приписів ст. 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1)протиправної поведінки;

2)шкоди;

3)причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою;

4)вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Таким чином, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню (Постанова Вищого господарського суду України від 19 березня 2015 року у справі №910/19489/14).

Суд зазначає, що відповідачем - 3, не надано до суду належних та допустим доказів щодо передання відповідної земельної ділянки в користування іншим особам чи визначено у законний спосіб підприємство чи організацію, яка відповідає за утримання та збереження за елементами благоустрою на відповідному об`єкті благоустрою. Також, відповідачем - 3 не надано жодних доказів, які підтверджують виконання ним обов`язків щодо здійснення догляду за зеленими насадженнями.

Отже, суд робить висновок, що матеріалами справи підтверджується, що саме внаслідок дій відповідача - 3 та пошкодженням транспортного засобу Land Rover Range Rover» д.н.з. « НОМЕР_1 », внаслідок падіння дерева є причинно-наслідковий зв`язок, оскільки саме внаслідок винних дій відповідача - 3, у формі бездіяльності - невиконання обов`язків щодо утримання та збереження зелених насаджень є наслідком падіння гілок стовбура дерева.

Разом з тим, щодо вимог позивача до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва та Шевченківської районної у місті Києві ради, суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів бездіяльності посадових осіб зазначених підприємств, які призвели до пошкодження автомобіля, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог до зазначених відповідачів.

Згідно із ч.2-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч.1 ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Разом з тим, стосовно вимоги позивача про покладення на відповідача витрат пов`язаних із проведенням експертизи у розмірі 5000 грн.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема належать витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертиз.

Частиною 4,5,6,7 ст. 127 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Позивачем, на підтвердження факту понесення витрат на проведення експертизи до матеріалів справи додано Договір №1 від 23.06.2020 укладений із Національним університетом біоресурсів і природокористування України та Акт приймання-здачі виконаних робіт від 24.06.2020.

Факт оплати позивачем витрат пов`язаних із проведенням експертизи на суму 5000 грн. підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням №10954 від 25.06.2020.

Таким чином, вимоги позивача про стягнення з відповідача - 3 витрат на проведенням експертизи є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Жодних заперечень щодо стягнення витрат на проведення експертизи від відповідача - 3 не надходило.

Враховуючи положення ст.129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.13, 73, 74, 76, 77, 86, 129, ст.ст.232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36; ідентифікаційний код 22883141) на користь Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, буд. 40; ідентифікаційний код 20602681) 186939 (сто вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн збитків, витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн та витрати пов`язані із проведенням експертизи у розмірі 5000 (п`яти тисяч) грн.

У задоволенні позовних вимог до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Шевченківського району м. Києва та Шевченківської районної у місті Києві ради відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного тексту: 02.11.2020

Суддя Я.В. Маринченко