ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

"21" жовтня 2020 р. Справа№ 910/5550/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Разіної Т.І.

Тарасенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступника прокурора міста Києва про забезпечення позову у справі № 910/5550/19

за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва

на рішення Господарського суду міста Києва

від 28.10.2019 (повний текст складено 07.11.2019)

у справі №910/5550/19 (суддя Мудрий С.М.)

за позовом першого заступника керівника Київської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави

до 1) Київської міської ради

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Титан Холдинг"

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста Києва від 28.10.2019 в позові відмовлено повністю.

Не погодившись з прийнятим рішенням, заступник прокурора міста Києва звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19 та постановити нове рішення, яким задовольнити позов Київської місцевої прокуратури №1. Судовий збір стягнути з відповідачів на користь прокуратури міста Києва.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2019 апеляційну скаргу заступника прокурора міста Києва передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Разіної Т.І., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19; колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Разіної Т.І., Тарасенко К.В.; призначено апеляційну скаргу до розгляду на 09.01.2020.

Згідно з розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 09.01.2020 у справі №910/5550/19 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/5550/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Михальська Ю.Б., Євсіков О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.01.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Михальської Ю.Б., Євсікова О.О.; призначено справу до розгляду на 27.01.2020.

Згідно розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2020 у справі №910/5550/19 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/5550/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Михальська Ю.Б., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.01.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Михальської Ю.Б., Разіної Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.03.2020, з урахуванням ухвали Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2020 розгляд апеляційної скарги призначено на 29.04.2020.

Згідно з розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2020 у справі №910/5550/19 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/5550/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Тарасенко К.В., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Тарасенко К.В., Михальської Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2020 зупинено провадження у справі №910/5550/19 за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 та оприлюднення повного тексту постанови.

28.07.2020 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від заступника прокурора міста Києва надійшло клопотання про поновлення провадження у справі №910/5550/19, яке мотивоване тим, що справу №912/2385/18 було розглянуто Великою Палатою Верховного Суду 26.05.2020 та прийнято рішення, на підтвердження чого надано постанову Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

12.08.2020 до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява заступника прокурора міста Києва про забезпечення позову.

У вказаній заяві, заступник прокурора просить заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Титан Холдинг" та будь-яким іншим особам проведення будь-яких будівельних, земельних, шляхових та інших робіт на земельній ділянці по вул. Ломоносова 33/43 у Голосіївському районі міста Києва площею 0,2083 га (кадастровий номер :79:336:0007).

Згідно розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2020 у справі №910/5550/19 призначено повторний автоматизований розподіл, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/5550/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Разіна Т.І., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.09.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду міста Києва від 28.10.2019 у справі №910/5550/19 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Разіної Т.І., Тарасенко К.В. Апеляційне провадження у справі №910/5550/19 поновлено. Розгляд апеляційної скарги призначено на 21.10.2020.

21.10.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Титан Холдинг" до Північного апеляційного господарського суду надійшли письмові пояснення щодо поданої заяви про забезпечення позову, в яких відповідач-2 заперечував проти задоволення заяви про забезпечення позову.

В судове засідання, яке відбулося 21.10.2020 з`явилися прокурор та представники відповідачів-1-2. Прокурор підтримав заяву про забезпечення позову.

Розглянувши заяву заступника прокурора міста Києва про забезпечення позову у справі № 910/5550/19, колегія суддів дійшла висновку про відмову у її задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною відповідачу вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку, зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту, зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності, арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень. Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 25.05.2016).

У п. 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 16 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" зазначено, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Забезпечення позову є засобом, що гарантує виконання майбутнього рішення господарського суду, який полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. Забезпечення позову визначається як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, мають тимчасовий характер і діють до закінчення розгляду справи по суті заявлених вимог.

За загальним правилом умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтована вірогідність утруднення або неможливість виконання майбутнього рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову. Відтак, забезпечення позову у господарському процесі застосовується з метою забезпечення виконання судового рішення.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Доказування повинно здійснюватися за загальними правилами відповідно до ст.74 Господарського процесуального кодексу України. Крім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна довести адекватність засобу забезпечення позову.

На підтвердження викладених в заяві обставин, прокурором не надано належних та допустимих доказів того, що дійсно забудова може значно ускладнити рух транспортних засобів до території Національного інституту раку. Також, не надано доказу того, що Національний інститут раку висловлював чи звертався до прокуратури з приводу невдоволення можливого майбутнього будівництва на прилеглій до Інституту земельній ділянці.

Крім того, судовою колегією враховано, що прокурор вказує про третіх осіб - Національний інститут раку, які не є учасником даної судової справи, чиї права та інтереси може зачіпати даний судовий спір.

Тому, фактично вказана позиція заявника щодо можливого порушення прав інших осіб ґрунтується лише на припущеннях.

Також, в обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову заявником зазначено, що згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 31.05.2019 вбачається, що нежитлові будівлі літ. "Б'", "В'", "Г'" по вул. Ломоносова 33/43 в місті Києві, загальною площею 53,5 кв.м, які є власністю ТОВ "Титан Холдинг" - знищено, що підтверджує намір нового будівництва.

Проте судова колегія зазначає, що наявність чи знищення майна, правомірність вчинення таких дій, встановлення таких обставин - є фактично розглядом справи по суті, тому застосування заходів забезпечення позову суперечитиме суті та змісту інституту забезпечення позову.

Крім того, предмет позовних вимог немає ніякого зв`язку зі заявленими заходами забезпечення позову, тобто предмет позову (визнання незаконним рішення Київради та визнання недійсним договору оренди земельної ділянки) і заявлені заходи забезпечення позову (заборона ТОВ "Титан Холдинг" проводити будівельні, земельні та інші роботи) не є пов`язані, а тому невжиття таких заходів не може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав чи інтересів прокурора, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, у заяві про забезпечення позову містяться лише загальні міркування та припущення заявника стосовно ймовірності дій відповідача з метою ускладнення виконання рішення по цій справі у разі задоволення позову.

При цьому, колегія суддів зазначає, що самі лише припущення заявника не є достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати та довести необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що подана заява мотивована припущеннями про можливе порушенняз у майбутньому та імовірну неможливість виконання рішення суду у даній справі, що не створює підстав для вжиття заходів забезпечення позову.

Зважаючи на вищевикладені обставини справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, заява заступника прокурора міста Києва про забезпечення позову з підстав, викладених у ній, задоволенню не підлягає.

Враховуючи відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання цієї заяви покладаються на заявника.

Керуючись ст. ст. 136, 137, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви заступника прокурора міста Києва про забезпечення позову у справі №910/5550/19 відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та підлягає оскарженню у строки та в порядку передбаченими ст.ст. 287-288 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 28.10.2020.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Т.І. Разіна

К.В. Тарасенко