УХВАЛА

м. Київ

29.10.2020Справа № 910/16390/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ващенко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (м. Київ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Петрицького 21» (м. Київ) про визнання незаконним обмеження в наданні інформації, зобов`язання надати інформацію, визнання незаконною відмову надавати регулярні звіти, зобов`язання надавати регулярні звіти,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Петрицького 21» про визнання незаконним обмеження в наданні інформації, зобов`язання надати інформацію, визнання незаконною відмову надавати регулярні звіти, зобов`язання надавати регулярні звіти.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України).

Однак, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява не містить прохальної частини, отже, як наслідок не містить змісту позовних вимог.

Разом з тим, предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 N R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем викладено клопотання, відповідно до якого позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору на наступних підставах:

- оскільки позивач є споживачем житлово-комунальних послуг, виконавцем яких є відповідач, то згідно приписів ч. 3 ст. 22 Закону № 1023-ХІІ позивач, як споживач, звільняється від сплати за позовом, що пов`язаний з порушенням його прав;

- незадовільний майновий стан;

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Позивачем вказано, що на стадії реєстрації позовної заяви позивач подає суду заяву про звільнення від сплати судового збору з довідками про доходи, а в якості обґрунтування своєї заяви про звільнення його від сплати судового збору просто в дужках вказує «доказ: Довідки про доходи в додатках).

Іншого обґрунтування заява не містить.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору з огляду на наступне.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 123 ГПК України).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Частиною першою означеної статі встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аркуш позовної заяви 25, на якому викладена заява про звільнення позивача від сплати судового збору містить відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року.

Натомість, враховуючи, що позовна заява подається в жовтні 2020 року, суд дійшов висновку про недостатність означених відомостей для висновку про незадовільний майновий стан сторони.

Крім вказаного, в заяві про забезпечення позову позивач наголошує на регулярність (вчасність) та повноту сплати ним відповідачу 259,08 грн щомісячно та регулярність (вчасність) та повноту сплати ним прямим надавачам/виконавцям послуг послуг централізованого опалення, гарячого водопостачання, холодного водопостачання та водовідведення, електропостачання.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Відтак, за вимоги про визнання незаконним обмеження в наданні інформації, зобов`язання надати інформацію, визнання незаконною відмову надавати регулярні звіти, зобов`язання надавати регулярні звіти, заявник був зобов`язаний сплатити судовий збір в розмірі 8.408,00 грн за чотири вимоги немайнового характеру.

Однак, доказів оплати судового збору позивачем не надано.

За вказаних обставин, суд вважає, що позивачем не подано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

З наведених підстав позовна заява залишається без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подачу позовної заяви.

2. Залишити без руху позовну заяву.

3. Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- викладення прохальної частини позовної заяви;

- подання належних доказів сплати судового збору виходячи з прохальної частини позовної заяви;

- подання попереднього (орієнтовного) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

4. Ухвала набрала законної сили 29.10.20. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М. Ващенко