ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року м. Херсон Справа № 923/836/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Литвинової В.В., за участю секретаря судового засідання Горголь О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м. Херсон

до: фізичної особи-підприємця Гордієнко Вікторії Дмитрівни, с. Первомаївка Верхньорогачицького району Херсонської області

про стягнення 136258,47 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил по Акту про порушення № 134133 від 25.02.2020

за участю представників сторін:

від позивача - Дереза Т. І.;

від відповідача - Голошивець К.В.

Акціонерне товариство "Херсонобленерго" (позивач) звернулось до суду з позовом до фізичної особи-підприємця Гордієнко Вікторії Дмитрівни (відповідач) про стягнення 136258,47 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по Акту про порушення № 134133 від 25.02.2020.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2020, справу розподілено судді Литвиновій В.В.

Ухвалою від 19.08.2020 позов залишено без руху та встановлено Акціонерному товариству "Херсонобленерго" строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви.

Позивач у встановлений строк усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою від 07.09.2020 відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження, призначено перше засідання на 22.09.2020.

Відповідач подав 22.09.2020 клопотання про відкладення розгляду справи, продовження строку для подання відзиву та перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 22.09.2020 суд відклав розгляд справи на 27.10.2020, відмовив в задоволенні клопотання відповідача про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та запропонував відповідачу подати відзив на позов.

16.10.2020 відповідач подав відзив та просить визначити поважними причини пропуску подання відзиву та поновити строк для подання відзиву

Згідно з ч. 4 Прикінцевих положень ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд враховує, що адвокат відповідача знаходиться в м. Херсоні, а відповідач у Верхньорогачицькому районі Херсонської області. Крім того, адвокат відповідача відповідно до договору № 102 від 22.06.2020 надає послуги з правової допомоги АТ "Херсонська ТЕЦ", де адвокат має робоче місце. На АТ "Херсонська ТЕЦ" виявлено випадки захворювання на COVID-19 відповідно до наданого адвокатом листа Херсонського обласного лабораторного центру від 09.09.2020 № 02-18/А-13, що спричинило затримку спілкування адвоката з відповідачем.

З огляду на викладене, суд визнає поважними причини пропуску подання відзиву та поновлює строк для подання відзиву відповідно до ст. 119 ГПК України.

Відповідач у відзиві зазначає, що хоча відповідач і має статус фізичної особи-підприємця, однак спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, оскільки нежитлова будівля по вул. Сонячна (Щорса), 1а, в с. Таврійське Верхньорогачицького району Херсонської області належить на праві власності не фізичній особі-підприємцю Гордієнко В.Д., а фізичній особі громадянці Гордієнко В.Д. на підставі договору купівлі-продажу від 25.09.2017 № 1121. Відповідач посилається на те, що позивачем не доведено факту ведення відповідачем господарської діяльності в даному приміщенні. З огляду на викладене, відповідач просить закрити провадження у справі.

Крім того, відповідач посилається на те, що Акт про порушення ПРРЕЕ № 134133 був складений 25.02.2020, а фізична особа Гордієнко Вікторія Дмитрівна уклала з позивачем договір № 7222 про надання послуг з розподілу електричної енергії пізніше - 05.03.2020. Тобто на момент складання Акту про порушення ПРРЕЕ № 134133 між сторонами не було договірних відносин, тому відсутні підстави для нарахування 136258,47 грн.

26.10.2020 позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій наполягає на задоволенні позовних вимог. Суд приймає зазначену відповідь на відзив, враховуючи, що відповідачу було поновлено строк для подання відзиву, і відзив було подано лише 16.10.2020. Докази, які додані позивачем до відповіді на відзив, суд до уваги не бере відповідно до ч. 8 ст. 80 ГПК України, оскільки позивач не обґрунтував неможливості подання їх у вказаний строк (разом з позовною заявою - ч. 2 ст. 80 ГПК України).

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, суд

встановив

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП 14.03.2018р. за №312, які набрали чинності з 11.06.2018р. (далі - ПРРЕЕ, Правила).

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби (абз.2 п. 1.1.1 глави 1.1 розділу 1 Правил).

За змістом абз. 3 п.1.1.1 глави 1.1 розділу І Правил ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно п. 1.2.1 глави 1.2 розділу І ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

На роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами (абз.З п. 1.2.15 глави 1.2 розділу І ПРРЕЕ).

Відповідно до п.2.3.1 глави 2.3 розділу II ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Аналогічне закріплено в пп.2.3.2 - 2.3.3 глави 2.3 розділу II ПРРЕЕ. За змістом яких розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Пунктами 11.9.1, 11.9.4 розділу XI Кодексу системи розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП №310 від 14.03.2018р. (далі - КСР) встановлено, що безобліковий відбір електричної енергії з системи розподілу, а також від технологічних мереж основного споживача не допускається. Фіксація та визначення обсягів несанкціонованого відбору електричної енергії з системи розподілу здійснюється відповідно до Правил роздрібного ринку.

Відповідно до приписів п.3.1.9 глави 3.1 розділу III Правил роздрібного ринку електричної енергії споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

Пунктом 5.1.1 глави 5.1 розділу V Правил закріплені права Оператора системи, відповідно до яких, серед іншого, за Оператором системи закріплено право: 1) отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України;3) проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; 11) контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; 12) складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; 14) на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж:, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

В той же час, пп. 5, 20, 25 п.5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил на Споживача електричної енергії покладено обов`язок: 5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж: споживача, а також: відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж; споживача; 25)оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також: тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача; виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж: споживача.

Змістом п.7.6 розділу VII ПРРЕЕ визначено, що у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини приєднаної потужності понад величину, визначену умовами договору та/або проектними рішеннями, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок електропередавальної організації та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право без попередження повністю припинити споживачу електропостачання (технічне забезпечення електропостачання споживача) після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

В розумінні п.1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ самовільне підключення - самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж:, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; споживання електричної енергії - користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача відповідно до укладених договорів; акт про порушення - акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

25.02.2020 року в ході перевірки працівниками AT "Херсонобленерго" об`єкту "кафе "Аіст" (далі - Об`єкт), що належить на праві приватної власності Гордієнко Вікторії Дмитрівні та розташований за адресою: АДРЕСА_1 було виявлене порушення п.7.6, пп.5, 20, 25 п.5.5.5 ПРРЕЕ, п.11.9.1 КСР, що полягає, мовою оригіналу в наступному: "самовільне підключення з порушенням схеми обліку до електричної мережі, що не є власністю ОСР, електроустановок струмоприймачі поза засобом комерційного обліку. Виявлено додаткове підключення провідника СИП 1*16 кв.мм. до проводу живлення перед приладом обліку. Споживач пошкодив ізоляцію ввідного проводу живлення, підключив додатковий провідник через магнітний пускач під підвісною стелею з ДСП, приховано проклав електропроводку недоступному до огляду місці до розподільчого щита в приміщення кафе с Таврійське (Пролетарій), вул. Сонячна (Щорса), la. Для виявлення підключення проводився частковий демонтаж: підвісної стелі, без часткового демонтажу стелі виявити точку підключення неможливо. Навантаження на додатково змонтованому провіднику Р-9,4 кВт. В приміщенні кафе встановлено додатковий комутаційний апарат "кнопка" для включення струмоприймачів кафе з додатково змонтованої лінії поза приладом обліку СА4-И678 №317159, пок. 13453, держ.повірка 18р/Пкв. Споживачу продемонстровано виявлене порушення при відключеному ввідному автоматичному вимикачу схеми обліку та включеній додатково змонтованій схемі поза розрахунковим приладом обліку, електроенергія споживається приладом обліку електроенергії не враховується та не сплачується у повному обсязі. Акт складено згідно п.8.2.4 та п.8.2.5 YIPPEE. Акт складено в присутності представників поліції".

Вказане порушення було виявлено в присутності власника Об`єкту Гордієнко Вікторії Дмитрівни та зафіксовано в Акті про порушення №134133 від 25.02.2020 року (далі-Акт), який був підписаний з боку AT «Херсонобленерго» 4 (чотирма) представниками, а саме: заступником Директора Комерційного Медведєвим В.В. (посв.3520), начальником ВПІВО та ПА Петровим О.В. (посв.3517), інспектором Коржом О.О. (посв.3602) та інспектором Будченком А. С. (посв.3527). З боку Споживача Акт підписано Гордієнко В.Д. із наступним зауваженням: "Робітники РЕС так називаємі приїхали до кафе "Аіст" без документів перевірки, крім бенджеків. Відключили світло, при цьому нанесено кафе збитків на 30000,00 грн. Провірка проводилася два тижні назад. Прошу привлекти так називаємих РЕСА. З даним актом не згодна 25.02.2020р. 15 год 09 хв.". Акт про порушення №134133 від 25.02.2020р. також підписаний двома представниками В.Рогачицького ВП Каховського ВПГУНП Херсонської області старшим лейтенантом поліції Давидко А.А. та старшим о/у СКП Безюк В.М.

Приписами п.8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Згідно п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

За змістом п.8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Підпунктом 7 п.8.4.2 ПРРЕЕ встановлено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

За змістом пункту п.8.4.12 ПРРЕЕ, у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт*год), розраховується за формулою (8):

W доб.с.п.=Р с.п. * t вик.с.п.

де Рс п - потужність самовільного підключення (кВт), у разі підключення до однієї фази, розраховується за формулою (9)

Р с.п.= I * Uном.фаз.* cosj

де І - сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ, А та склала 60А;

Uном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ, що становить 0,22 кВ;

cosj - косинус кута між фазною напругою U фаз. та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки cosj приймається рівним 0,9;

Р с.п.=60А*0,22 кВ*0,9= 11,88 кВт

t вик.с п - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 12 год/добу - імперативна норма).

Враховуючи зазначене, отримуємо наступне: W доб.с.п.= 11,88 кВт * 12 год/доб = 142,56 кВт/год.

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено виходячи з загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення (абз.3 п.8.4.8 ПРРЕЕ).

Таким чином, нарахування проведено за період з 25.02.2019р. по 25.02.2020р.

Пунктом 8.4.6 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом).

В Акті про порушення №134133, на виконання вищезазначеної норми, на першій сторінці на схемі точкою Т6 відображено місце (точку) підключення до мереж.

Рішенням комісії AT "Херсонобленерго" від 07.04.2020 року Споживачу визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил за п.8.4.12 ПРРЕЕ в обсязі 52028 кВт/год на суму 136258,47 грн., яке оформлене Протоколом №128 від 07.04.2020р. Засідання комісії проводилося в присутності Гордієнко В.Д. (повідомлена про місце, час і дату засідання комісії п.11 спірного Акту, а також додатково листом від 20.03.2020р.). Витяг з Протоколу засідання комісії №128 від 07.04.2020р. з розрахунком та Додатковим рахунком по Акту №134133 на суму 136258,47грн. Гордієнко В.Д. було вручено особисто в день проведення засідання комісії по розгляду Акту про порушення №134133, що підтверджується відміткою про їх отримання на примірнику AT "Херсонобленерго".

Відповідач не оскаржував зазначеного рішення комісії.

Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Таким чином, ФОП Гордієнко В.Д. своїми діями порушила законодавство в галузі енергетики за порушення яких останній до сплати було нараховано 136258,47 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по Акту про порушення №134133 від 25.02.2020р., які у визначений ПРРЕЕ строк Відповідачем не сплачені так само, як не сплачені на момент розгляду справи. Зазначеними діями ФОП Гордієнко В.Д. порушила права та інтереси AT "Херсонобленерго".

Приписами абз.3 п.8.2.7 ПРРЕЕ встановлено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до ч.2 ст. 275 ГК України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються, зокрема, засади організації та експлуатації енергосистем. Таким є Закон України "Про ринок електричної енергії" від 13 квітня 2017 року N 2019-VIII, який визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку: неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 2.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання» № 3 від 16.12.2015 самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку є правопорушенням в електроенергетиці (частина друга статті 27 Закону). Законом визначено, що споживачі енергії - це суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю (стаття 1). Пункт 1.2 Правил також визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Разом з тим, у вирішенні цієї категорії спорів суди мають враховувати викладене у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011р. У цій постанові зазначено, що термін "споживач електричної енергії" необхідно застосовувати в дещо ширшому значенні, зокрема, як такий, що поширюється і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання, що вбачається зі змісту положень підпункту 1 пункту 10.2 Правил. Отже, для визначення обсягу та обрахування вартості електричної енергії, яку особа споживала за відсутності укладеного договору про постачання електричної енергії, застосовуються положення Правил та Методики.

З огляду на викладене, суд відхиляє посилання відповідача на те, що він не був споживачем електричної енергії на момент складання Акту про порушення 25.02.2020 у зв`язку з відсутністю договірних відносин, оскільки як зазначено вище, термін "споживач електричної енергії" застосовується і до осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору.

При цьому позов про стягнення вартості електричної енергії, спожитої без укладення договорів на її постачання (розрахованої на підставі Методики), та не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, може бути поданий на підставі статей 1212, 1213 ЦК України, оскільки сторони не перебувають між собою у договірних відносинах (постанова Верховного Суду України від 16.05.2011 № 15/147/10).

Згідно статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Аналіз вказаної норми права дає підстави для висновку, що цей вид позадоговірних зобов`язань породжують такі юридичні факти: 1) набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; 2) відсутність для цього правових підстав або якщо такі відпали.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 2 жовтня 2013 року № 6-88цс13, предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

За змістом частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України, безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Згідно зі статтею 1213 Цивільного кодексу України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Суд зазначає, що вказана стаття спрямована на реалізацію принципу реального виконання зобов`язання та визначає обов`язок набувача повернути безпідставно набуте майно в натурі. Це означає, що поверненню підлягає саме та індивідуально визначена річ, яку набув або зберіг набувач, або така ж кількість родових речей тієї ж якості.

Однак, якщо повернути безпідставно набуте майно в натурі неможливо (внаслідок його знищення, загублення або передачі його набувачем третій особі тощо), набувач зобов`язаний відшкодувати потерпілому вартість такого майна.

Суд зазначає, що у зв`язку з набуттям відповідачем майна (електроенергії) без достатньої правової підстави (за відсутності договору на електропостачання), відповідач зобов`язаний відшкодувати позивачу вартість спожитої ним електричної енергії, оскільки відповідно до статті 1213 Цивільного кодексу України, у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно.

З огляду на викладене, суд відхиляє посилання відповідача на те, що позивач не мав права нараховувати 136258,47 грн заборгованості, оскільки на момент складання Акту про порушення 25.02.2020 між сторонами не було укладено договір, оскільки позивач просить стягнути з відповідача кошти не на підставі договору, а відповідно до ст. 1212 ЦК України.

Таким чином, вищезазначене свідчить про порушення ФОП Гордієнко Вікторією Дмитрівною законодавства в галузі енергетики за порушення яких останній до сплати було нараховано 136258,47 грн., які у визначений ПРРЕЕ строк Відповідачем не сплачені так само, як не сплачені на момент розгляду справи.

Крім того, Заявою-приєднання від 04.03.2020 року Гордієнко Вікторія Дмитрівна приєдналася до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №7222 від 05.03.2020р. за об`єктом "нежитлова будівля, кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", розташованого по АДРЕСА_1 , який за своєї правовою природою є господарським договором.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 136258,47 грн. підлягають задоволенню.

Відповідач у відзиві зазначає, що хоча відповідач і має статус фізичної особи-підприємця, однак спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, оскільки нежитлова будівля по вул. Сонячна (Щорса), 1а, в с. Таврійське Верхньорогачицького району Херсонської області належить на праві власності не фізичній особі-підприємцю Гордієнко В.Д., а фізичній особі громадянці Гордієнко В.Д. на підставі договору купівлі-продажу від 25.09.2017 № 1121. Відповідач посилається на те, що позивачем не доведено факту ведення відповідачем господарської діяльності в даному приміщенні. З огляду на викладене, відповідач просить закрити провадження у справі.

Суд відхиляє зазначене клопотання, виходячи з наступного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 цього Кодексу передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (аналогічна норма права закріплена статтею 20 Господарського кодексу України).

За змістом положень указаних норм права суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист осіб, права й охоронювані законом інтереси яких порушені або оспорюються. Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог.

Відповідно до частини першої статті 24 Цивільного кодексу України людина як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою.

У статті 25 цього Кодексу передбачено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. За правилами частин другої та четвертої цієї статті цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

У статті 26 Цивільного кодексу України вказано, що всі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Кожна фізична особа має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом (стаття 42 Конституції України). Це право закріплено й у статті 50 Цивільного кодексу України, у якій передбачено, що право на здійснення підприємницької діяльності, яку не заборонено законом, має фізична особа з повною цивільною дієздатністю.

Тобто фізична особа, яка бажає реалізувати своє конституційне право на підприємницьку діяльність, після проходження відповідних реєстраційних та інших передбачених законодавством процедур за жодних умов не втрачає і не змінює свого статусу фізичної особи, якого вона набула з моменту народження, а лише набуває до нього нової ознаки - підприємця. При цьому правовий статус «фізична особа - підприємець» сам по собі не впливає на будь-які правомочності фізичної особи, зумовлені її цивільною право- і дієздатністю, та не обмежує їх.

Відповідно до статті 42 Господарського кодексу України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Відтак підприємець - це юридичний статус фізичної особи, який засвідчує право цієї особи на заняття самостійною, ініціативною, систематичною, на власний ризик господарською діяльністю з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Власник має право використовувати своє майно для здійснення підприємницької діяльності (частина перша статті 320 Цивільного кодексу України).

Тобто фізична особа, яка є власником, зокрема, нерухомого майна, має право використовувати його для здійснення підприємницької діяльності.

Відповідно до частини першої статті 58 Господарського кодексу України суб`єкт господарювання підлягає державній реєстрації як юридична особа чи фізична особа - підприємець у порядку, визначеному законом.

Згідно з частиною першою статті 128 Господарського кодексу України громадянин визнається суб`єктом господарювання у разі здійснення ним підприємницької діяльності за умови державної реєстрації його як підприємця без статусу юридичної особи відповідно до статті 58 цього Кодексу.

Фізична особа здійснює своє право на підприємницьку діяльність за умови її державної реєстрації в порядку, встановленому законом (частина друга статті 50 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини третьої статті 128 Господарського кодексу України громадянин може здійснювати підприємницьку діяльність безпосередньо як підприємець або через приватне підприємство, що ним створюється.

Фізична особа, яка в установленому законом порядку набула статус підприємця, не втрачає свого статусу фізичної особи. Натомість згідно з частиною восьмою статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» фізична особа - підприємець позбавляється статусу підприємця з дати внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності цією фізичною особою.

Наявність статусу підприємця не свідчить про те, що з моменту державної реєстрації фізичної особи - підприємця така особа виступає як підприємець у всіх правовідносинах.

Аналогічна правова позиція викладене в постанові Верховного Суду від 15.05.2019 № 904/10132/17.

До того ж, Верховний Суд прийшов до висновку, що вирішення юрисдикції спору за участю ФОП залежить від того, чи виступає фізична особа у відносинах, що склались суб"єктом господарювання та чи є ці відносини господарськими (постанова від 25.02.2020 № 916/385/19).

Відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна від 25.09.2017 (а.с.46-50) громадянка Гордієнко Вікторія Дмитрівна придбала у власність нежитлову будівлю кафе "Аіст" загальною площею 110 кв. м за адресою АДРЕСА_1 , що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 51) .

Позивач визначив відповідачем у справі фізичну особу-підприємця Гордієнко Вікторію Дмитрівну .

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch) до реєстру 02.05.2018 внесено запис про реєстрацію Гордієнко Вікторії Дмитрівни як фізичної особи-підприємця, код НОМЕР_1 , місцезнаходження - АДРЕСА_2 . Види діяльності - 47.11 роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний).

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача вартості недоврахованої електроенергії в сумі 136258,47 грн відповідно до рішення засідання комісії Великолепетиського РЕМ по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № 134133 від 25.02.2020, яке оформлене протоколом № 128 від 07.04.2020.

Акт про порушення ПРРЕЕ № 134133 від 25.02.2020 (а.с. 54) було складено позивачем в кафе "Аіст" за адресою АДРЕСА_1 , власником якого є громадянка Гордієнко Вікторія Дмитрівна .

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відповідач використовує нежитлове приміщення кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " для здійснення підприємницької діяльності, зокрема торгівлі алкоголем. Так позивачем, надано копію фіскального чека № від 13.08.2020 (а.с. 64), який свідчить про придбання алкоголю - горілки "Хортиця" на суму 135 грн. Зазначений фіскальний чек видано фізичною особою-підприємцем Гордієнко Вікторією Дмитрівною кафе "Аіст" АДРЕСА_1 .

Алкоголь - підакцизний товар, а підприємці, які торгують алкоголем у закладі чи в магазині, отримують ліцензію (ч. 12 ст. 15 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального", п.п. 7 ст. 7 Закону України "Про ліцензування видів господарської діяльності"). Ліцензію на торгівлю алкоголем видають на місце торгівлі, а не на підприємця. Тобто один підприємець може отримати скільки завгодно ліцензій, а от використовувати одну ліцензію відразу на кількох точках не може. Якщо змінюється місце торгівлі, то потрібно отримати нову ліцензію. Крім того, якщо підприємець торгує алкоголем потрібно використовувати касовий апарат (Загальнодоступний інформаційно-довідковий ресурс ДПС категорія 115.03, m.zir.tax.gov.ua)

Так, на сайті Головного управління ДПС України в Херсонській області та Автономній Республіці Крим (kherson.tax.gov.ua) наведено Перелік ліцензій на право здійснення торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, серед яких зазначено ліцензії відповідача ФОП Гордієнко Вікторії Дмитрівни, а саме - № 1900967 термін дії 24.05.2019 -24.05.2020 (тобто ліцензія, яка діяла на момент складання акту про порушення) та № 2001058 термін дії 24.05.2020-24.05.2021 (тобто яка діяла момент видачі фіскального чека).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що на момент складання Акту про порушення ПРРЕЕ 25.02.2020 власник нежитлового приміщення кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " була фізична особа Гордієнко Вікторія Дмитрівна , яка використовувала зазначене приміщення у господарській діяльності, тобто наявне споживання електроенергії в господарських цілях, отже, спір підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.

Враховуючи викладене, заявлений позивачем позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1, 9 ст. 129 ГПК України судові витрати в розмірі 2102 грн сплаченого судового збору покладаються на відповідача.

На підставі вищевикладених норм права, керуючись ст.ст. 129, 232-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Гордієнко Вікторії Дмитрівни ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства "Херсонобленерго" (м. Херсон вул. Пестеля 5, код 05396638, поточний рахунок № НОМЕР_2 в ТВБВ №10021/01 Філії Херсонського обласного управління AT "Ощадбанк" МФО 352457, код 02766367, №рахунку IBAN НОМЕР_3 ) 136 258,47 грн. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил по Акту про порушення №134133 від 25.02.2020р. та 2102,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 28.10.2020

Суддя В.В.Литвинова