РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.10.2020Справа № 910/2894/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

за первісним позовом Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Михайла Грушевського 12/2, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" (01042, м. Київ, бульвар Марії Приймаченко, 1/27, оф. 304/3, )

про стягнення 88 673,13 грн,

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" (01042, м.Київ, бульвар Марії Приймаченко, 1/27, оф. 304/3, )

до Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (01008, м.Київ, вул. Михайла Грушевського 12/2, )

про стягнення 660 144, 15 грн

за участю представників учасників судового процесу:

від позивача за первісним позовом: Пузеревич О.І.

від відповідача за первісним позовом: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України звернулось до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" про стягнення 88 673,13 грн заборгованості за договором № 18/19-КР від 20.08.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та встановлено процесуальні строки для подання пояснень по суті спору; запропоновано позивачу подати до суду оригінал договору № 18/19-КР від 20.08.2019.

05.05.2020 електронною поштою від відповідача надійшло клопотання про продовження строку на надання відзиву, в якій просить продовжити строк надання відзиву на позов та надати матеріали справи № 910/2894/20 для ознайомлення.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву, суд дійшов висновку про його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, ухвали суду про відкриття провадження у справі № 910/2894/20 від 02.03.2020, суд встановив відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

Зазначену вище ухвалу суду Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" отримало 04.03.2020, а тому останнім днем встановленого судом строку на подання відзиву на позов є 20.03.2020.

Водночас, в обґрунтування неможливості своєчасного подання відзиву на позовну заяву відповідач посилається на встановлення Кабінетом Міністрів України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) та неотримання копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів, що позбавляє його права обґрунтовано звернутись до суду з відзивом на позовну заяву та з заявою із запереченнями щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києві від 06.05.2020 задоволено клопотання відповідача про продовження строку на подання відзиву на позов; продовжено строк для подання відзиву до 22.05.2020.

22.05.2020 на електронну пошту суду від відповідача за первісним позовом надійшов відзив на позовну заяву.

Дослідивши відзив на позовну заяву, поданий відповідачем, суд зазначає, що поданий відзив не містить відомостей, які вимагаються ГПК України, а саме підпису ЕЦП.

За таких обставин суд не розглядає заяви по суті справи та з процесуальних питань і докази, які подані не в паперовій формі або не підписані ЕЦП.

22.05.2020 на електронну пошту суду від відповідача надійшло клопотання про продовження строку надання відзиву, подання зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом до 01.06.2020.

28.05.2020 через відділ діловодства суду відповідачем подана зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" до Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України про стягнення пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання у розмірі 660 144, 15 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.06.2020 прийнято для спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" до Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України про стягнення пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання у розмірі 660 144, 15 грн. Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Підготовче засідання у справі призначити на 24.06.2020.

Через відділ діловодства суду 16.06.2020 від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому він зазначає, що викладені у зустрічній позовній заяві обставини є необґрунтованими та спростовуються наявними у матеріалах справи доказами. Також відповідач за зустрічним позовом зазначає, що у зв`язку з відсутністю виконання позивачем за зустрічною позовною заявою робіт з фарбування металевих частин приямків та труб водостоку, акт приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В), довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3), акт прийому-передачі виконавчої документації відповідачу за зустрічним позовом не надавались. Також у відзиві на зустрічну позовну заяву відповідач зазначає, що вимоги позивача за зустрічним позовом стосуються невиконаної ним, відповідно до проектно-кошторисної документації та кошторису № 2-1-1 локального кошторису на будівельні роботи, який є складовою договірної ціни частини робіт.

У судовому засіданні 24.06.2020 представник відповідача просив відкласти розгляд справи для надання йому можливості направити відзив на позовну заяву у відповідності до норм ГПК України.

Представник позивача заперечив проти задоволення даного клопотання.

Суд на місці ухвалив задовольнити дане клопотання, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

У судовому засіданні 24.06.2020 оголошено перерву до 15.07.2020.

Через відділ діловодства суду 24.06.2020 та 13.07.2020 від відповідача за первісним позовом надійшло клопотання про долучення додаткових матеріалів справи, 26.06.2020 надійшов відзив на позовну заяву.

Також, 07.07.2020 від позивача за первісним позовом надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

Разом з тим, на електронну адресу Господарського суду міста Києва 14.07.2020 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з поганим самопочуттям, хворобою представника та неможливістю приймати участь у судовому засіданні.

Представник позивача за первісним позовом у судовому засіданні 15.07.2020 заперечив проти задоволення даного клопотання.

Дослідивши клопотання, подане відповідачем, судом вказано, що відповідно до пунктів 17, 17.1 та абзацу другого п. 17.15 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі;

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п. 18 цих Положень справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі.

Так, судом встановлено, що подане клопотання не містить відомостей, які вимагаються цим Кодексом, а саме підпису ЕЦП.

За таких обставин суд не розглядає заяви по суті справи та з процесуальних питань і докази, які подані не в паперовій формі або не підписані ЕЦП.

Представник відповідача участь свого представника у засідання суду 15.07.2020 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.07.2020 відкладено підготовче засідання на 12.08.2020.

У підготовчому судовому засіданні 12.08.2020 присутнім представником позивача надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Представник відповідача участь свого представника у засідання суду 12.08.2020 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2020 закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 09.09.2020.

Судове засідання 09.09.2020 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Андреїшиної І.О. на лікарняному.

Враховуючи вищевказане, ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2020 призначено підготовче засідання у даній справі на 30.09.2020.

У судовому засіданні 30.09.2020 позивачем подано клопотання про доулчення документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.09.2020 відкладено судове засідання на 21.10.2020.

Представник позивача за первісним позовом у судовому засіданні 21.10.2020 підтримав заявлені первісні позовні вимоги, проти зустрічних позовних вимог заперечив в повному обсязі.

Відповідач за первісним позовом участь свого представника у засідання суду 21.10.2020 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

21.10.2020 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оглянувши оригінали документів, копії яких долучено до матеріалів справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

20.08.2019 між Управлінням адміністративних будинків Господарсько-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (далі - позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Спектрум Девелопмент» (далі - відповідач) за результатами проведеної процедури закупівлі відкритих торгів (номер оголошення про проведення закупівлі № UA-2019-07-12-001595-а) укладено договір № 18/19-КР по закупівлі «Будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Відновлення фасадів Будинку Уряду України та підпірної стіни по вул. Михайла Грушевського, 12/2 у Печерському районі м. Києва». П`ятий пусковий комплекс - Ремонтно-реставраційні роботи по дворовому фасаду будівлі».

26.06.2018 Публічним акціонерним товариством «БАНК ІНВЕСТИЦІЙ І ЗАОЩАДЖЕНЬ» (далі - банк) надано Управлінню адміністративних будинків Господарсько-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (далі - принципал) банківську гарантію № 15964/19-ГВ, відповідно до якої банк зобов`язався сплатити на користь Управління адміністративних будинків Господарсько-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (далі - бенефіціар, позивач) суму гарантії у розмірі 658 231,74 грн у випадку невиконання принципалом своїх зобов`язань перед бенефіціаром за договором підряду № 18/19-КР від 20.08.2019.

Відповідно до п. 1.1. договору № 18/19-КР від 20.08.2019 відповідач за первісним позовом взяв на себе зобов`язання, на свій ризик, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов цього договору, виконати та здати в установлений термін закінчені роботи за ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013; ДК:2015 код 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація». Об`єкт будівництва: Будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Відновлення фасадів Будинку Уряду України та підпірної стіни по вул. Михайла Грушевського, 12/2 у Печерському районі м. Києва». П`ятий пусковий комплекс - Ремонтно-реставраційні роботи по дворовому фасаду будівлі.

Відповідно до п.3.1. договору договірна ціна робіт за цим договором складає 13 164 634, 73 грн, з ПДВ - 2 194 105, 79 грн.

Згідно з п.3.2. договору договірна ціна є твердою, складена на підставі кошторисів, які є невід`ємною частиною договору (додаток №1 до договору - договірна ціна та розрахунки до неї), розрахованих відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «правила визначення вартості будівництва».

Відповідно до п.4.1. договору розрахунки проводяться замовником поетапно, після завершення підрядником погодженого сторонами етапу, у вигляді проміжних платежів, протягом 10 календарних днів на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), виконавчої документації, актів на закриття прихованих робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3), оформлених в установленому порядку.

Згідно з п.4.2. договору кінцевий розрахунок та передача об`єкта, на якому завершено будівництво, здійснюється на підставі акта приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-з), акта готовності об`єкта до експлуатації значними наслідками (ССЗ) та акту прийому-передачі виконавчої документації.

Пунктами 5.1., 5.2. та 5.3. договору встановлено строк виконання робіт протягом 89 календарних днів, який обчислюється з дня оформлення дозволу на виконання будівельних робіт (дозвіл на виконання будівельних робіт надано 10 вересня 2019 року № ІУ 38). Початок та закінчення робіт, етапи робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, що додається до договору.

На виконання умов договору виконана частина робіт позивачем за первісним позовом була оплачена своєчасно та у повному обсязі, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в), зокрема:

- акт приймання виконаних будівельних №1 за вересень, підписаний сторонами 12.09.2019;

- акт приймання виконаних будівельних №2 за вересень, підписаний сторонами 17.09.2019;

- акт приймання виконаних будівельних №3 за вересень, підписаний сторонами 25.09.2019;

- акт приймання виконаних будівельних №4 за жовтень, підписаний сторонами 11.10.2019;

- акт приймання виконаних будівельних №5 за жовтень, підписаний сторонами 28.10.2019.

Претензій від відповідача за первісним позовом під час підписання актів приймання виконаних робіт не надходило. Копії даних актів долучено до матеріалів справи.

Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів у позовній заяві зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" порушило умови вказаного договору, у визначений договором строк роботи не виконало. Претензії позивача за первісним позовом від 26 листопада 2019 року № 838 та від 27 грудня 2019 року № 942 відповідачем за первісним позовом проігноровано. Разом із цим, частина робіт, що передбачена 4 розділом проектно- кошторисної документації. не виконана в цілому.

У зв`язку з тим, що відповідач за первісним позовом порушив умови договору, не виконав робіт по 4 розділу проектно-кошторисної документації, позивачем нараховано пеню у розмірі 44 336, 60 грн та штраф у розмірі 44 336, 60 грн, які позивач просить стягнути з відповідача.

Таким чином, предметом позову у справі є вимога Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" штрафних санкцій (пені та штрафу) у розмірі 88 873,12 грн.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. (ч. 2 ст. 509 ЦК України)

За приписами ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 7 ст. 179 Господарського кодексу України (далі - ГК України), господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Згідно зі статтею 175 ГК України, майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським Кодексом.

Згідно зі статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно з статтею 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Судом встановлено, що замовником була оплачена своєчасно та у повному обсязі виконана частина робіт, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в) та платіжними дорученнями №№ 1484, 1498, 1576, 1667, 1773, копії яких долучені до матеріалів справи.

При цьому роботи, передбачені розділом 4 (фарбування металевих частин приямків та труб водостоку) проектно-кошторисної документації та кошторисом № 2-1-1 локального кошторису на будівельні роботи, який є складовою договірної ціни, відповідачем за первісним позовом виконані не були, у зв`язку з чим не відбувалась процедура їх передачі.

У зв`язку з невиконанням відповідачем за первісним позовом вищевказаних робіт, позивачем за первісним позовом підготовлено та надіслано на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" претензії № 838 від 26 листопада 2019 року та № 942 від 27 грудня 2019. Докази направлення даних претензій відповідачу за первісним позовом містяться в матеріалах справи.

Оскільки відповідач за первісним позовом відповідей на претензії не надав та не виконав вищевказаної частини робіт, Управлінням адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України було прийнято рішення про стягнення банківської гарантії № 15964/19-ГВ від 20.08.2019, виданої АТ «Банк інвестицій та заощаджень» як забезпечення виконання договору № 18/19-КР від 20.08.2019, та направлено вимогу до гаранта про сплату грошової суми.

Вимогу позивача за первісним позовом було задоволено, перерахування гарантійної суми в розмірі 658 231,74 грн останньому та подальший перерахунок цієї суми в дохід державного бюджету підтверджується виписками від 22.10.2020 та від 27.01.2020, копії яких містяться в матеріалах справи.

Позивач за первісним позовом зазначає, що звернення представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" з заявою до Управління стратегічних розслідувань в місті Києві ДСР Національної поліції України та відповідно внесення відомостей до ЄРДР стало наслідком сплати відповідачем за первісним позовом грошової суми за банківською гарантією.

Також Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України зазначає, що жодних перешкод у період дії договору для прийняття робіт та їх своєчасної оплати не здійснювало. Натомість відсутність виконання робіт Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" стало причиною для направлення останньому вищевказаних претензій.

Судом встановлено, що у відзиві відповідач за первісним позовом зазначає, що у відповідь на претензії позивача за первісним позовом, на адресу Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України було надіслано лист №77 від 27.11.2019, в якому він зазначає, що підрядник в односторонньому порядку призупинив виконання робіт із-за наявності дуже низьких температур, але про дату відновлення робіт у листі не повідомлялось.

Суд вважає за потрібне зазначити, що докази надіслання Управлінню адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України даного листа в матеріалах справи відсутні. Їх отримання Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України заперечує.

Отже, суд не приймає даний лист як доказ.

Виявлені обставини підтверджують відсутність виконання відповідачем за первісним позовом частини робіт, що передбачена 4 розділом проектно-кошторисної документації та порушення строків, визначених договором № 18/19-КР від 20.08.2019.

Так, згідно ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до ст. 218 Господарського кодексу України, підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинення ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведено, що ним вжито усіх належних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Штрафними санкціями згідно ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 Цивільного кодексу України).

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань умовами договору №18/19-КР від 20.08.2019 передбачено відповідальність.

Відповідно до п. 11.2.1 вказаного договору за недотримання зобов`язань щодо строків та якості виконання робіт, підрядник несе відповідальність відповідно до частини другої ст. 231 Господарського кодексу України.

Відповідно ст. 231 Господарського кодексу України у разі, якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах:

- за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг);

- за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Вартість невиконаних відповідачем за первісним позовом робіт, зокрема, фарбування металевих частин приямків та труб водостоку, становить 633 378, 84 грн, що підтверджується додатком №1 «Договірна ціна» до договору № 18/19-КР від 20.08.2019 та витягом доданим позивачем за первісним до матеріалів позовної заяви.

Таким чином, наявна прострочка поставки товару відповідачем за первісним позовом, і позивач за первісним позовом цілком правомірно здійснив нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання робіт .

Суд перевірив надані позивачем розрахунки та встановив, що заявлені до стягнення суми пені та штрафу є арифметично правильними та обґрунтованими.

Враховуючи те, що вартість невиконаних відповідачем робіт перед позивачем на час прийняття судового рішення складає 633 378, 84 грн та відповідає фактичним обставинам справи, то вимога позивача про стягнення з відповідача 44 336, 60 грн пені та 44 336, 60 грн штрафу за невиконані роботи є обґрунтованою, а позов таким, що підлягає задоволенню.

Що стосується поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" зустрічної позовної заяви про стягнення з Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України заборгованість за договором у розмірі 632 097,00 грн та пені в розмірі 28 047, 15 грн, у зв`язку з невиконанням останнім зобов`язання в частині своєчасного розрахунку за виконані роботи та не підписання акту приймання виконаних будівельних робіт № 6 за грудень 2019 та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Пунктами 5.1., 5.2. та 5.3. договору № 18/19-КР від 20.08.2019 встановлено строк виконання робіт протягом 89 календарних днів, який обчислюється з дня оформлення дозволу на виконання будівельних робіт (дозвіл на виконання будівельних робіт надано 10 вересня 2019 року № ІУ 38). Початок та закінчення робіт, етапи робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, що додається до договору.

Відповідно до п.п.5.6., 5.8. договору замовник може, у разі необхідності, прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення виконання робіт із внесенням у встановленому порядку змін у договір, у тому числі до календарного графіка виконання робіт. Рішення про перегляд строків виконання робіт з обґрунтуванням причин оформляється додатковою угодою між сторонами.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" у зустрічній позовній заяві зазначає, що зобов`язання за договором № 18/19-КР від 20.08.2019 останнім виконувались належним чином. По виконаній частині робіт були підписані сторонами акти та була проведена оплата у повному обсязі.

За твердженнями виконавця Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" будівельні роботи були завершені до 18.12.2019 та у відповідності до договору на адресу відповідача за зустрічним позовом був направлений акт приймання виконаних будівельних робіт, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати.

Позивач за зустрічним позовом зазначає, що аналогічні документи для їх підписання були передані начальнику Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменті Секретаріату кабінету Міністрів України Новосьолу І.М.

Проте доказів направлення, передачі чи вручення даних документів Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" суду не надано.

Оскільки до цього часу документи, зокрема, акт приймання виконаних будівельних робіт, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, зі сторони відповідача за зустрічним позовом не підписані та не направлені на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент", кошти у відповідності до вказаних документів не перераховані.

У зв`язку з цим позивач за зустрічним позовом зазначає, що у відповідності до акту приймання виконаних будівельних робіт № 6 за грудень 2019 (форма № КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2019 (форма № КБ-3) сума заборгованості за договором № 18/19-КР складає 632 097, 00 грн.

Крім того, відповідно до п. 11.3.1. договору за невиконання або неналежне виконання обов`язків щодо своєчасного розрахунку за виконані роботи замовник сплачує підряднику неустойку (пеню) у розмірі облікової ставки Національного банку України від суми заборгованості за кожний день затримки, при умові надходження бюджетного фінансування на реєстраційний рахунок замовника.

У зв`язку з вищевикладеним позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом 28 047,15 грн пені за несвоєчасне виконання зобов`язань за період з 26.12.2019 по 25.05.2020.

Відповідно до умов цього договору № 18/19-КР від 20.08.2019 підрядник взяв на себе зобов`язання, на свій ризик, відповідно до проектно-кошторисної документації виконати та здати в установлені договором терміни вказані вище роботи, а замовник взяв на себе зобов`язання оплатити такі роботи.

Судом встановлено, що відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В): № 1 від 16.09.2019, № 2 від 17.09.2019, № 3 від 25.09.2019, № 4 від 11.10.2019, № 5 від 28.10.2019 та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) від 16.09.2019, 17.09.2019, 25.09.2019, 11.10.2019, 28.10.2019 позивачем за зустрічним позовом, згідно з проектно-кошторисною документацією та кошторисом № 2-1-1 локального кошторису на будівельні роботи, який є складовою договірної ціни (додаток № 1 до договору) були виконані роботи, зокрема: Розділ 1. (Підготовчі роботи), Розділ 2. (Фасадне штукатурне оздоблення дворового фасаду), Розділ 3. (Фарбування поверхонь фасадів) на загальну суму 12 488 236,69 грн, а відповідачем за зустріним позовом своєчасно та у повному обсязі ці роботи були прийняті та оплачені, що підтверджується платіжними дорученнями №1484, №1498, №1576, №1667, №1773, копії яких долучено до матеріалів справи.

При цьому, роботи передбачені Розділом 4 (Фарбування металевих частин приямків та труб водостоку) проектно-кошторисної документацієї та кошторисом № 2-1-1 локального кошторису на будівельні роботи, який є складовою договірної ціни Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" виконані не були, у зв`язку з чим не відбувалась процедура їх передачі.

Судом встановлено, що процедура приймання-передачі завершених робіт викладена у розділі 14 договору № 18/19-КР від 20.08.2019.

Відповідно до п. 14.1. та п. 14.2. цього договору підрядник після завершення виконання робіт повідомляє замовника про готовність до їх передачі та одночасно надає, у 2 примірниках, акт приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В) довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) та виконавчу документацію.

Крім того, відповідно до п. 4.2. вказаного договору кінцевий розрахунок та передача об`єкта, на якому завершено будівництво здійснюється на підставі акта приймання виконаних будівельних робіт (форма 2 № КБ-2В) довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3), акта готовності об`єкта до експлуатації значними наслідками (ССЗ) та акта прийому-передачі виконавчої документації.

З наявних в матеріалах справи документів, судом встановлено, що у зв`язку з відсутністю виконання позивачем за зустрічною позовною заявою робіт з фарбування металевих частин приямків та труб водостоку, акт приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В), довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3), акт прийому-передачі виконавчої документації відповідачу за зустрічним позовом не надавались, а зазначення Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" цієї обставини у позовній заяві є безпідставним, таким що не підтверджується жодними доказами та є необгрунтованим.

Крім того, акт готовності об`єкта до експлуатації значними наслідками (ССЗ), який є підставою для передачі об`єкту, на якому завершено будівництво, та свідчить про повне виконання робіт, а також є обов`язковим для здійснення кінцевого розрахунку, підписання яких сторонами є обов`язковим при передачі робіт Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" взагалі залишено поза увагою.

Натомість, як зазначалось вище, через невиконання вищевказаних робіт Управлінням адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України підготовлено та надіслано Товариству з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" претензії від 26 листопада 2019 року № 838 та від 27 грудня 2019 року № 942, копії яких долучено до матеріалів первісної позовної заяви.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" в зустрічній позовній заяві зазначає, що після завершення будівельних робіт останнім було направлено Управлінню адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України акт приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3), при цьому, інші документи передбачені умовами договору, зокрема, акт готовності об`єкта до експлуатації значними наслідками (ССЗ) та акт прийому-передачі виконавчої документації ним не передавались.

При цьому, про свій обов`язок з їх підготовки позивач за зустрічним позовом зазначає у зустрічній позовній заяві.

Також, судом встановлено, що у матеріалах справи заяви відсутні документи, які підтверджують факт направлення на адресу Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України акта приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2В) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3). Відсутні й докази того, що ці документи були передані начальнику Управління адміністративних будинків Господарсько- фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України.

Крім того, у зустрічній позовній заяві позивач зазначає, що 20.05.2020 ним повторно на адресу Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України направлено акт № 6 за грудень 2019 року (примірна форма № КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма № КБ-3) та зазначено, що відповіді на таку пропозицію на момент подання позовної заяви не отримано.

Суд звертає увагу, що серед додатків, надісланих з листом 20.05.2020, Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" також не надаються документи передбачені умовами?договору № 18/19-КР від 20.08.2019, зокрема, акт готовності об`єкта до експлуатації значними наслідками (ССЗ) та акт прийому-передачі виконавчої документації.

При розгляді наданих у складі зустрічної позовної заяви документів, зокрема, акт №6 за грудень 2019 року (примірна форма № КБ- 2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати з грудень 2019 року (форма № КБ-3) судом встановлено, що вимоги позивача за зустрічним позовом стосуються невиконаної ним, відповідно до проектно-кошторисної документації та кошторису № 2-1-1 локального кошторису на будівельні роботи, який є складовою договірної ціни частини робіт, у зв`язку із чим Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів і звернулось з первісною позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" про стягнення заборгованості за договором № 18/19-КР від 20.08.2019, спричиненої невиконанням зобов`язань.

Суд зазначає, що невиконання вищевказаної частини робіт Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" було підставою для стягнення Управлінням адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України банківської гарантії № 15964/19-ГВ від 20 серпня 2019 року, виданої AT «Банк інвестицій та заощаджень», наданої як забезпечення виконання договору № 18/19-КР від 20.08.2019. Перерахування гарантійної суми в розмірі 658 231,74 грн відповідачу за зустрічним позовом та подальший перерахунок цієї суми в дохід Державного бюджету підтверджується виписками за 22.01.2020 та 27.01.2020, копії яких долучено до матеріалів справи.

Крім того, судом встановлено, що відповідно до п. 2.1. та п. 2.2. договору № 18/19-КР від 20.08.2019 підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва показників, визначених проектно-кошторисною документацією з моменту підписання акта готовності об`єкта до експлуатації із значними наслідками (СС№ 3), який Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" через невиконання робіт до цього часу не підписано.

Доказів протилежного матеріали справи не містять.

За приписами ч. 1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належність доказів - спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, що входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. При цьому, питання про належність доказів остаточно вирішується судом.

Допустимість доказів означає, що у випадках, передбачених нормами матеріального права, певні обставини повинні підтверджуватися певними засобами доказування або певні обставини не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Позивачем за зустрічним позовом не надано суду належних та допустимих відповідно статей 76 - 79 Господарського процесуального кодексу України доказів виконання ним своїх зобов`язань за договором, а отже - настання строку оплати за такі роботи.

Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставин, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що маються значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що зустрічний позов Товариством з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" до Управлінням адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України про стягнення 660 144,15 грн заборгованості за договором № 18/19-КР від 20.08.2019 задоволенню не підлягає.

Згідно із ч.2-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Будь-які подані учасниками процесу докази (в тому числі, зокрема, й стосовно інформації у мережі Інтернет) підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи.

Надаючи оцінку доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Судовий збір за подання первісного позову, відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача (за первісним позовом), витрати по сплаті судового збору за подання зустрічного позову залишаються за позивачем за зустрічним позовом.

Керуючись ст.ст. 86, 129, 233, 236-240, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Первісний позов Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" (01042, м. Київ, бульвар Марії Приймаченко, 1/27, оф. 304/3, ) на користь Управління адміністративних будинків Господарського-фінансового департаменту Секретаріату Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Михайла Грушевського 12/2, ) пеню в розмірі 44 336 (сорок чотири тисячі триста тридцять шість) грн 60 коп., штраф у розмірі 44 336 (сорок чотири тисячі триста тридцять шість) грн 60 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп.

3. У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум Девелопмент" відмовити повністю.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено 29.10.2020

Суддя І.О. Андреїшина