УХВАЛА

м. Київ

21.10.2020Справа № 910/15761/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне Агентство «Скай Лайн» (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 110Б, )

2) Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної реєстрації ( 01030, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, 26/4)

3) Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Корецької Ірини Сергіївни (01021, м. Київ, Кловський узвіз, буд. 14/24, оф.102, літ А)

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційних дій,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне Агентство «Скай Лайн», Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної реєстрації та Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Корецької Ірини Сергіївни про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Туристичне Агентство «Скай Лайн», оформленого протоколом № 01/2019 від 12.09.2019 та скасування реєстраційних дій.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що заяву слід залишити без руху та надати заявнику час для усунення недоліків, встановлених при подані заяви, виходячи з наступного.

Частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Як вбачається з поданих матеріалів, позовну заяву підписано адвокатом Завадецьким О.О.

Відповідно до ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з п.п. 11 п. 16-1 Розділу XV (Перехідні положення) Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Частиною 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник; при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відтак, виходячи з характеру правовідносин, які описані у позові та заявленого предмету, спір, про який йде мова у позовній заяві, не є малозначним в розумінні чинного законодавства, представником позивача як юридичної особи у даній справі може бути лише адвокат.

Відповідно до частини 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За вимогами частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Як вбачається з поданих матеріалів, на підтвердження своїх повноважень на представництво інтересів ОСОБА_1 та Платонової Алли Володимирівни долучено ордер серії КС №140265 та ордер серії КС № 140264.

Так, повноваження адвоката як представника підтверджуються ордерами, однак, суд зазначає, що ордер сам по собі не є доказом, який підтверджує обставини того, що особа є, власне, адвокатом.

У матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують обставини того, що Завадецький О.О, є адвокатом, що порушує приписи ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно із ч. 4 ст. 89 ЦК України до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Згідно із ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - це єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

Статтею 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності), місцезнаходження юридичної особи.

Згідно із ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

У поданій до суду позовній заяві позивачами зазначено, що місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне Агентство «Скай Лайн» є - 01054, м. Київ, вул. Гончара, буд. 74Б та місцезнаходженням Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Корецької Ірини Сергіївни є - 01021, м. Київ, Кловський узвіз, буд. 14/24, оф. 102.

Натомість, з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та з витягу з Єдиного реєстру нотаріусів вбачається, що місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне Агентство «Скай Лайн» є - 01032, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 110Б та місцезнаходженням Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Корецької Ірини Сергіївни є - 01021, м. Київ, Кловський узвіз, буд. 14/24, оф.102, літ А.

Отже, позивачами не вірно вказано адресу місцезнаходження відповідачів.

Також у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

Згідно із ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п. 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

В порушення зазначених приписів позивачами не надано доказів направлення копії позовної заяви з додатками на вірну адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Туристичне Агентство «Скай Лайн» та Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Корецької Ірини Сергіївни .

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, встановлених цим Кодексом, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, ч. 2 ст. 232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання до суду документа (документів), що підтверджують повноваження представника позивачів Завадецького О.О. як адвоката;

- подання до суду письмового зазначення вірної адреси відповідачів;

- подання до суду доказів відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачам (опис вкладення та розрахунковий документ);

- докази направлення заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданими документами відповідачам.

3. Встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата підписання ухвали 21.10.2020

Суддя І.О. Андреїшина