ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"23" жовтня 2020 р. м. Київ Справа № 911/618/19

Суддя Христенко О.О. розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

за позовом Бориспільської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Великоолександрівської сільської ради, Київська обл., м. Бориспіль

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Лоджистік», Київська обл., Бориспілський р-н, с. Велика Олександрівка

про визнання договору укладеним

ВСТАНОВИВ:

Бориспільська місцева прокуратура Київської області в інтересах держави в особі Великоолександрівської сільської ради звернулася до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Лоджистік» про визнання договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури території Великоолександрівської сільської ради укладеним.

Ухвалою господарського суду Київської області від 12.03.2019 у справі №911/618/19 позовну заяву (з доданими документами) повернуто заявнику (прокурору) без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.05.2019 ухвалу господарського суду Київської області від 12.03.2019 у справі № 911/618/19 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 17.08.2020 ухвалу Господарського суду Київської області від 12.03.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.05.2019 у справі № 911/618/19 скасувано.

Справу № 911/618/19 направлено до Господарського суду Київської області зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою Бориспільської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Великоолександрівської сільської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Лоджистік» про визнання договору укладеним.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.08.2020 справу № 911/618/19 передано до розгляду судді Христенко О.О.

Листом суду від 27.08.2020 у справі № 911/618/19 для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі було запропоновано Бориспільській місцевій прокуратурі Київської області надіслати до суду оригінал позовної заяви вих. № 34-2947вих19 від 06.03.2019 (вх. № суду 645/19 від 07.03.2019) разом із додатками.

17 вересня 2020 року через канцелярію суду від Бориспільської місцевої прокуратури Київської області надійшла із супровідним листом вих. № 40-3067вих20 від 15.09.2020 позовна заява з додатками.

Після виходу судді Христенко О.О. з відпустки (відпустка з 14.09.2020 по 28.09.2020) та з лікарняного (лікарняний з 23.09.2020 по 19.10.2020) було розглянуто супровідний лист Бориспільської місцевої прокуратури Київської області вих. № 40-3067вих20, який надійшов до суду 15.09.2020.

В обґрунтування порушення інтересів держави перший заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області зазначає, що пред`явлення ним даної позовної заяви в інтересах держави в особі Великоолександрівської сільської ради викликано бездіяльністю останньої щодо невжиття заходів, спрямованих на укладення договору пайової участі та стягнення із забудовника пайового внеску.

У поданому позові прокурор просить суд визнати договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури території Великоолександрівської сільської ради між Великоолександрівською сільською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Лоджистік» укладеним, з посиланням на вимоги ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також Порядку пайової участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури території Великоолександрівської сільської ради, затвердженого рішенням Великоолександрівської сільської ради № 157-05-VII від 14.04.2016.

Звертаючись із даною позовною заявою в інтересах держави прокурор вказує, що на даний час органом, уповноваженим на захист порушених інтересів держави у даному спорі, а саме: Великоолександрівською сільською радою, не вжито належних заходів, спрямованих на укладення договору пайової участі та стягнення із забудовника пайового внеску.

За положеннями ст. 181Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Тобто, позивач, в особі якого в інтересах держави з позовом до суду звернувся перший заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області, має підстави і можливість самостійно захищати свої права і прокурор не довів неможливості реалізації такого захисту самим позивачем.

Законом України «Про прокуратуру» визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України. Зокрема, за змістом статті 1 зазначеного Закону прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з частиною 3 цієї норми прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У постанові ВС від 17.08.2020 у справі № 911/618/19, якою було скасовано ухвалу господарського суду Київської області від 12.03.2019 про повернення позовної заяви без розгляду, зазначено, що оскаржувані судові рішення (ухвала Господарського суду Київської області від 12.03.2019 та постанова Північного апеляційного господарського суду від 14.05.2019) не відповідають у повній мірі зазначеним приписам процесуального законодавства, з огляду на передчасність висновків судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення позовної заяви без попереднього залишення такого позову без руху та щодо відсутності передбачених законом виключних підстав для звернення Прокуратури до суду з цим позовом за захистом інтересів держави в особі Великоолександрівської сільської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, як наголошено Верховним Судом у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, а також у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 926/03/18, від 23.09.2018 у справі № 924/1237/17, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Наразі, судом встановлено, що повідомлення №34-2909вих.19 від 05.03.2019, у якому прокуратурою повідомлялося позивача про вжиття заходів, спрямованих на пред`явлення позову в інтересах Великоолександрівської сільської ради, було підготовлено 05.03.2019, а позовна заява направлена до суду 06.03.2019. При цьому доказів направлення зазначеного повідомлення матеріали позовної заяви взагалі не містять.

Проте, як вже зазначалось судом, згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

З аналізу положень вказаної статті можна дійти до висновку про те, що зверненню прокурора до суду із позовом в інтересах, зокрема, суб`єкта владних повноважень, передує саме попереднє повідомлення останнього, яке здійснюється прокурором заздалегідь саме з метою надання можливості такому суб`єкту встановити наявність підстав для звернення до суду самостійно.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

В п. 2 прохальної частини позовної заяви прокурор просить визнати укладеним договір між товариством з обмеженою відповідальністю «Юніверсал Лоджистік» та Великоолександрівською сільською радою про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури території Великоолександрійської сільської ради у наступній редакції.

Однак, проєкту договору про пайову участь, який просить прокурор визнати укладеним, до суду не надано. В прохальній частині позовної заяви також не зазначено умов договору про пайову участь, який прокурор просить визнати укладеним.

Відповідно до ч. 9 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проєкт договору.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 164, 174, 232, 234, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

Постановив:

1. Залишити позовну заяву Бориспільської місцевої прокуратури Київської області без руху.

2. Запропонувати Бориспільській місцевій прокуратурі Київської області усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду доказів наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Великоолександрівської сільської ради; докази виконання прокурором ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо повідомлення до звернення до суду Великоолександрівську сільську раду про намір такого звернення та надання розумного строку після отримання повідомлення для самостійного звернення до суду; проєкт договору про пайову участь, який прокурор просить визнати укладеним.

3. Запропонувати Бориспільській місцевій прокуратурі Київської області в строк до п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви.

4. Роз`яснити Бориспільській місцевій прокуратурі Київської області, що у разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, вимог цієї ухвали, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Ухвалу підписано 23.10.2020.

Суддя О.О. Христенко