РІШЕННЯ

м. Київ

20.10.2020Справа № 910/648/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д. за участю секретаря судового засідання Росущан К.О. розглядаючи у відкритому судовому засіданні

справу 910/648/20

за позовом акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32; ідентифікаційний код 14352406)

до приватного підприємства "Шанс" (02156, м. Київ, вул. Братиславська, буд. 1, офіс 3; ідентифікаційний код 30323478)

та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення 254 323,39 грн.,

за участю представників:

позивача, Лисенко В.М., довіреність № 382 від 25.10.19, (адвокат);

відповідача 1, не з`явились;

відповідача 2, ОСОБА_1, паспорт серія НОМЕР_2 , (особисто);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

17.01.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (далі - Банк) до приватного підприємства "Шанс" (далі - Позичальник, Відповідач 1) та ОСОБА_1 (далі - Поручитель, Відповідач 2) про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 254 323,39 грн., з яких 171 635,78 грн. заборгованості за кредитом, 3 790,09 грн. заборгованості за відсотками, 29 053,30 грн. заборгованості за простроченими відсотками, 46 225,94 грн. пені за несвоєчасне погашення кредиту та 3 618,28 грн. пені за несвоєчасне погашення відсотків.

Позовні вимоги Банк обґрунтовує порушенням Позичальником взятих на себе зобов`язань за Кредитним договором № 190418-АЕ від 19.04.2018 щодо повернення кредиту та сплати відсотків та оскільки в забезпечення виконання Позичальником зобов`язань за вказаним кредитним договором між Банком та Поручителем було укладено Договір поруки № 190418-П від 19.04.2018, Банком пред`явлено вимоги про стягнення з відповідачів заборгованості в солідарному порядку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва №910/648/20 від 07.02.20 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи № 910/648/20 ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче засідання на 05.03.2020

Разом з позовною заявою (окремим додатком), позивач заявив клопотання про забезпечення позову. Згідно якого, просив суд накласти арешт на нерухоме майно Відповідача 2 ( ОСОБА_1 ).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.02.20 відмовлено у задоволенні клопотання про забезпечення позову.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2020 апеляційну скаргу акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2020 № 910/648/20 залишено без задоволення, ухвалу без змін.

У підготовче засідання 05.03.2020 представники сторін не з`явились. Про поважні причини неявки суд не повідомили. За таких обставин суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 24.03.2020

Ухвалою суду про повідомлення від 17.03.2020 повідомлено сторін про призначення підготовчого засідання на 15.04.2020

14.04.2020 на електронну пошту суду від Позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

15.04.2020 на електронну пошту суду від Відповідача 2 надійшло Клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

Ухвалою суду від 16.04.2020 Клопотання Відповідача 2 про призначення судово-економічної експертизи повернуто без розгляду з тих підстав, що заяву подано без додержання вимог ч.1, 2 статті 170 ГПК України.

Ухвалою суду про повідомлення від 07.05.2020 повідомлено сторін про призначення підготовчого засідання на 02.06.2020

02.06.2020 Позивачем подано заяву про забезпечення позову. Згідно даної заяви Позивач просив суд накласти арешт на земельну ділянку, яка належить Відповідачу 2.

02.06.2020 на електронну пошту суд Відповідачем 2 надіслано клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

У підготовче засідання 02.06.2020 представники відповідачів 1 та 2 не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

За наслідками підготовчого засідання 02.06.2020 суд ухвалив залишити без розгляду клопотання відповідача 2 про призначення судової експертизи та повернути без розгляду Заяву позивача про забезпечення позову, про що 02.06.2020 винесено відповідні ухвали.

Суд звертав увагу Відповідача, щодо необхідності надання контр розрахунку. Суд зауважив, що неможливість самостійно порахувати суми, поручитель має право і можливість залучити фахівців для останніми не надано, що виключає сумніви у наданих Позивачем розрахунках.

Суд роз`яснив, що має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то господарський суд з урахуванням конкретних обставин справи самостійно визначає суми пені та інших нарахувань у зв`язку з порушенням грошового зобов`язання, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначеного позивачем максимального розміру відповідних пені та інших нарахувань. Якщо з поданого позивачем розрахунку неможливо з`ясувати, як саме обчислено заявлену до стягнення суму, суд може зобов`язати позивача подати більш повний та детальний розрахунок. При цьому суд в будь-якому випадку не позбавлений права зобов`язати відповідача здійснити і подати суду контррозрахунок (зокрема, якщо відповідач посилається на неправильність розрахунку, здійсненого позивачем).

Оскільки у суду не виникало складностей із перевіркою розрахунків позивача, а відповідач-2 ухилився від подання власного контррозрахунку, тому і питання застосування спеціальних знань для збирання додаткових доказів у справі визнано судом недоцільним.

Також, ухвалою суду від 02.06.2020 ухвалено закрити підготовче засідання та призначити справу до розгляду по суті на 07.07.2020

05.06.2020 Позивачем через відділ діловодства суду подано заяву про забезпечення позову. Згідно якої, останній просив суд накласти арешт на земельну ділянку, яка належить Відповідачу 2.

Суд, ухвалою від 09.06.2020 відмовив у задоволенні заяви про забезпечення позову з підстав, наведених в даній ухвалі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2020 апеляційну скаргу акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.06.2020 № 910/648/20 залишено без задоволення, ухвалу без змін.

30.06.2020 від Відповідачем 2 до суду подано клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

07.07.2020 через відділ діловодства суду Відповідачем 2 подано Заяву, згідно якої Відповідач 2 вказує, що не визнає позов в повному обсязі з огляду на таке. На думку Відповідача 2, Позивач продовжив нараховувати відсотки за користування кредитом після закінчення дії Договору, а тому, сума заборгованості ПП «Шанс» повинна бути суттєво меншою ніж зазначено в позові. Крім того, на думку Відповідача 2 порука стосовно солідарного боржника ОСОБА_1 є припиненою.

У судове засідання 07.07.2020 представник Відповідача 2 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Судом оголошено перерву в судовому засіданні до 06.08.2020

12.08.2020 Відповідачем 2 подано клопотання про призначення судово-економічної експертизи. Дане клопотання Відповідач 2 обґрунтовує тим, що наявні в матеріалах справи докази на підтвердження ціни позову містять документи суперечливого змісту (розрахунок заборгованості, кредитний договір) а питання встановлення вірного розрахунку суми позову є предметом позовних вимог, то проведення судово-економічної експертизи має істотне значення для справи.

03.08.2020 Позивачем до суду подано Письмові пояснення на заяву Відповідача 2, де відповідач наводить свої аргументи щодо правильності здійснених ним розрахунків та заперечення проти твердження Відповідача 2 про припинення договору поруки.

У судове засідання 06.08.2020 представник Відповідача 2 не з`явився, суд ухвалив відкласти судове засідання на 17.09.2020

11.09.2020 Позивачам через відділ діловодства суду подано Заперечення на клопотання Відповідача 2 про призначення судової експертизи.

Ухвалою суду про повідомлення від 21.09.2020 повідомлено сторін про призначення судового засідання на 06.10.2020

У судовому засіданні 06.10.2020 суд розглянувши клопотання Відповідача 2 про призначення судової експертизи, протокольною ухвалою, ухвалив відмовити в задоволенні останньої з підстав пропуску процесуальних строків на вчинення процесуальних дій (стаття 118 ГПК України).

В судовому засіданні оголошено перерву до 20.10.2020

У судове засідання 20.10.2020п. представник відповідача 1 вкотре не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З урахуванням викладеного, неявка представника Відповідача 1, належним чином повідомленого про час та місце судового засідання, не є перешкодою для розгляду даної справи по суті.

Судом, відповідно до вимог статей 222-223 Господарського процесуального кодексу України, здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

У судовому засіданні 20.10.2020 в порядку ч. 4 статті 202 ГПК України було розглянуто справу по суті та після нарадчої кімнати оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

19.04.2018 між Акціонерним товариством «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» (банк) та Приватним підприємством «Шанс» (позичальник) укладено кредитний договір №190418-АЕ, на умовах якого банк відкрив позичальнику невідновлювальну кредитну лінію (кредитна лінія) з лімітом кредитування, що дорівнює 1000000 грн. (ліміт кредитування) на строк до 25.03.2019 включно, в межах якої зобов`язався надати позичальнику грошові кошти (кредит), а позичальник зобов`язався отримати кредит, використати кредит за цільовим призначенням: сплатити плату за користуванні кредитом, повернути кредит у повному обсязі у строки та в порядку, передбаченому договором, а також належно та у повному обсязі виконати усі інші умови, передбачені цим договором.

Згідно з розділом 3 договору сторони погодились із тим, що банк надає позичальнику кредит у межах кредитної лінії строком до 25.03.2019 включно. Кредит, наданий позичальнику, має бути повернений позичальником у терміни і у порядку, передбаченому в графіку погашення та зниження ліміту та іншими положеннями цього договору. У будь-якому випадку, в останній день строку, визначеного п.1.1 цього договору, позичальник зобов`язаний повністю погасити всі боргові зобов`язання за цим договором, в тому числі всю суму отриманого кредиту, плату за кредит, штрафні санкцій, інші платежі, передбачені цим договором. У разі порушення позичальником строків повернення кредиту, встановлених графіком погашення та зниження ліміту, сума не сплаченої заборгованості за кредитом вважається простроченою та переноситься банком на рахунки для обліку простроченої заборгованості позичальника за кредитом. Незважаючи на інші положення цього договору, у разі направлення банком позичальнику на підставі цього договору вимоги про погашення заборгованості за договором у зв`язку із виникненням будь-якої несприятливої події, позичальник зобов`язаний виконати всі свої боргові зобов`язання, в тому числі повернути всю суму отриманого кредиту, сплатити проценти за користування кредитом, комісії, штрафні санкції та інші платежі за цим договором протягом строку, передбаченого у вимозі банку.

За п.п. 5.1-5.3 договору за користування кредитом позичальник зобов`язаний сплачувати на користь банку відповідну плату порядку і на умовах, передбачених нижче. Проценти за користування кредитом (проценти на поточну заборгованість за кредитом) нараховуються банком у розмірі 21% річних. Проценти на прострочену заборгованість за кредитом нараховуються у розмірі, що на 5 процентних пунктів перевищує розмір процентної ставки, вказаної в п.5.2 цього договору, а саме: 26% річних. Сторони підтверджують, що встановлення банкам вказаної процентної ставки не в односторонньою зміною умов цього договору.

Згідно абзацу 2 п.5.4. договору, нарахування процентів здійснюється у валюті Кредиту щомісячно в останній Банківський день звітного місяця та в день остаточного повернення Кредиту. При розрахунку процентів враховується день надання Кредиту і не враховується день його погашення.

У відповідності до п.п. 5.5, 5.6 договору сплата позичальником процентів здійснюється щомісячно в строк до 10 числа (включно) кожного місяця, наступного за місяцем їх нарахування. Якщо 10 число місяця припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, сплата процентів переноситься на наступний банківський день. Проценти, нараховані за останній період користування кредитом, сплачуються одночасно з остаточним поверненням кредиту. Незважаючи на вказане вище, позичальник зобов`язаний у будь-якому разі сплатити всі нараховані проценти за користування кредитом в дату погашення кредиту та/або у дату виконання всіх зобов`язань позичальника за цим договором, у т.ч. у випадку вимоги банку виконати такі зобов`язання, яка може бути пред`явлена банком у випадках, передбачених цим договором. Сума процентів, несплачених у встановлений строк, вважається простроченою та з наступного банківського дня після визначеного цим договором строку їх погашення переноситься банком на рахунки обліку прострочених нарахованих доходів. Закінчення строку ліміту кредитування, встановленого п.1.1 цього договору, не звільняє позичальника від обов`язку сплачувати відповідно до умов цього договору на користь банку проценти за користування кредитом, якщо заборгованість за кредитом не була погашена.

Згідно з п.8.3.1.1 договору позичальник зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі повернути суму отриманого кредиту, сплатити проценти, комісії, штрафні санкції та інші платежі банку, які випливають із цього договору.

Відповідно до п.10.2 договору за несвоєчасне погашення одержаного кредиту, а також процентів за користування кредитом, банк має право стягнути, а позичальник зобов`язаний сплатити банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки національного банку України, що діяла у період такого прострочення, від суми простроченої заборгованості за кредитом та процентами за користування кредитом, за кожен день прострочення та за весь часі існування заборгованості, без застосування, встановлених законодавством обмежувальних строків.

У відповідності до п.11.15 договору цей договір набуває чинності з моменту його підписання і скріплення печатками сторін та діє до повного та належного виконання сторонами своїх зобов`язань. Закінчення строку дії цього договору не звільняє позичальника від зобов`язання виконати усі боргові зобов`язання за цим договором та/або погасити всю заборгованість за сумою всіх кредиту, процентами, комісіями та іншими платежами за цим договором, а також від відповідальності, передбаченої чинним законодавством України.

19.04.2018 між Акціонерним товариством «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» (кредитор) та ОСОБА_1 (поручитель) укладено договір поруки №190418-П, відповідно до якого поручитель солідарно відповідає перед кредитором за виконання боржником у повному обсязі своїх зобов`язань за кредитним договором №190418-АЕ від 19.04.2018, який було укладено між кредитором та боржником та додатковими договорами до нього, які укладені та/або можуть бути укладені в майбутньому, згідно з яким боржнику відкрито невідновлювальну кредитну лінію з лімітом кредитування, що дорівнює 1000000 грн. на строк до 25.03.2019 включно, зі сплатою процентів за ставкою 21% річних з можливістю збільшення розміру процентної ставки до 26% річних у випадку порушення/неналежного виконання умов кредитного договору, комісій, штрафних санкцій та інших обов`язкових виплат, передбачених в кредитному договорі, виконання усіх інших грошових зобов`язань боржника перед кредитором, що виникли із кредитного договору в порядку та на умовах, що визначені кредитним договором, та/або цим договором і надалі іменується «Основне зобов`язання».

Згідно з п.1.4 договору поручитель свідчить, що він ознайомлений зі змістом кредитного договору (в т.ч, щодо сплати пені/штрафів та/або можливого підвищення-розміру відсоткової ставки за користування кредитними коштами максимум на 5% річних) і заперечень щодо нього не має.

За п.2.1.1 договору у разі невиконання або неналежного виконання боржником зобов`язань перед кредитором на підставі письмової вимоги кредитора, що містить розрахунок суми існуючої заборгованості, перерахувати суми, що підлягають погашенню згідно 1 цього договору на рахунки, на яких враховується балансова заборгованість боржника перед кредитором, в строк, визначений у письмовій вимозі.

У відповідності до п.3.3 договору поручитель відповідає солідарно за зобов`язаннями боржника перед кредитором, що витікають з кредитного договору, а саме: у разі невиконання боржником вказаних зобов`язань, поручитель повинен повністю погасити наявну заборгованість, в обсязі, передбаченому п.1.1. цього договору, на тих же умовах та в ті ж терміни, що і боржник.

Відповідно до п.6.1 договору цей договір поруки набуває чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печаткою кредитора.

Відповідно до п.6.1 договору цей договір поруки набуває чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печаткою кредитора.

Відповідно до п.6.2 договору Сторони домовились, про встановлення наступного строку дії поруки, зокрема, ця порука діє з дати підписання цього Договору і до повного виконання основного зобов`язання - в разі невиконання або неповного/неналежного виконання Основного зобов`язання у строки, визначені Кредитним Договрорм , ця порука діє додатково п`ять календарних років з моменту настання строку виконання Основного зобов`язання.

На виконання договору Банк надав кредитні кошти у сумі 349980, грн. 23.04.2018, 290000,00 грн. 25.04.2018, 18879,60 грн 07.05.2018, 60822,48 грн 08.05.2018, 206417,48 грн 10.05.2018, 50000,00 грн 18.05.2018, а загалом 976099,56 грн, що підтверджено банківською випискою по рахунку відповідача-1.

Крім того, в погашення кредиту позичальник сплатив 1000,00 грн 13.11.2018, 200000, 00 грн 23.11.201825900,44 грн 28.12.2018, 15565,63 грн 12.02.2019, 10400,00 грн 19.02.2019, 200000,00 грн 25.02.2019 та 2398,59 грн 15.03.2019, а загалом 455264,66 грн, що також підтверджено банківською випискою по рахунку відповідача-1.

З урахувань умов договору кредиту, прострочення повернення кредиту становить на 26.12.2018 - 175099,56 грн., на 28.01.2019 174,099,56 грн., на 01.02.2019 124099,56 грн, а на 26.03.2019 171635,78 грн.

Нараховані за користування кредитом відсотки не сплачувались взагалі.

Невиконання відповідних умов кредитного договору №190418-АЕ від 19.04.2018 та договору поруки №190418-П від 19.04.2018 та стало підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом до позичальника за кредитним договором та поручителя за договорами поруки про стягнення несплаченої частки кредиту, відсотків за користуванням кредитом та пені.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003).

В Україні основоположним принципом судочинства згідно з Конституцією України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів" є принцип верховенства права.

Як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

За ст. 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України).

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом.

Згідно з п.1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

За вимогами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до вимог ч.1, ч.7 ст. 193 ГК України, які кореспондуються з вимогами ст. 526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

В силу вимог ст. 610, ч.2 ст. 615 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Згідно з ст. 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов`язання частково або у повному обсязі. Поручителем може бути одна особа або кілька осіб.

У відповідності до ст.ст. 554, 555 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Порукою може забезпечуватися виконання зобов`язання частково або у повному обсязі. Поручителем може бути одна особа або кілька осіб. У разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які за одним чи за декількома договорами поруки поручилися перед кредитором за виконання боржником одного і того самого зобов`язання, є солідарними боржниками і відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки.

У відповідності до ч.1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги неналежне виконання відповідачами умов укладених договорів, позовні вимоги АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» про солідарне стягнення з відповідачів 171 635,78 грн. несплаченої частки кредиту є підставними та підлягають задоволенню.

Щодо заявлених до стягнення 3 790,09 грн. заборгованості за відсотками, 29 053,30 грн. заборгованості за простроченими відсотками, 46 225,94 грн. пені за несвоєчасне погашення кредиту та 3 618,28 грн. пені за несвоєчасне погашення відсотків слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.

Згідно зі ст.ст. 546, 549 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до ч.1 ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Згідно з ст.ст. 216, 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності у вигляді застосування господарських санкцій є вчинене учасником господарських відносин правопорушення у сфері господарювання. Одним з видів господарських санкцій, згідно з ч.2 ст. 217 ГК України, є штрафні санкції, до яких віднесені штраф та пеня (ч.1 ст. 230 ГК України).

Відповідно до п.10.2 договору за несвоєчасне погашення одержаного кредиту, а також процентів за користування кредитом, банк має право стягнути, а позичальник зобов`язаний сплатити банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки національного банку України, що діяла у період такого прострочення, від суми простроченої заборгованості за кредитом та процентами за користування кредитом, за кожен день прострочення та за весь часі існування заборгованості, без застосування, встановлених законодавством обмежувальних строків.

Відповідно до п.п. 3.3, 3.4 договорів поруки поручитель відповідає солідарно за зобов`язаннями боржника перед кредитором.

Розрахунки позивача відповідають умовам кредитного договору, договорів поруки та вимогам чинного законодавства.

Заперечення Відповідача 2 стосовно невірності розрахунків Позивача з тих підстав, що Договір є припинений, спростовані встановленими судом обставинами, зокрема, з огляду на положення пунктів 5.4, 5.6, 10,2 укладеного між сторонами Кредитного договору.

Враховуючи умови кредитного договору та договору поруки, з позичальника та поручителя на користь позивача слід стягнути солідарно вказану заборгованість.

Суд звертає увагу Відповідачів, що свого контррозрахунку останніми не надано, а судом здійснено перевірку розрахунків позивача та визнано їх правильними.

За наведених обставин, господарський суд дійшов висновку про правомірність, обґрунтованість і доведеність заявлених Банком позовних вимог про стягнення солідарно з відповідачів несплаченої частки кредиту, відсотків та пені і необхідність задоволення у повному розмірі.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачі не подали суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

За приписами статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідачів солідарно.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ

1. Позов акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32; ідентифікаційний код 14352406) до приватного підприємства "Шанс" (02156, м. Київ, вул. Братиславська, буд. 1, офіс 3; ідентифікаційний код 30323478) та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення 254 323,39 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути солідарно з приватного підприємства "Шанс" (02156, м. Київ, вул. Братиславська, буд. 1, офіс 3; ідентифікаційний код 30323478) та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32; ідентифікаційний код 14352406) 171 635,78 (сто сімдесят одну тисячу шістсот тридцять п`ять) грн. заборгованості за кредитом, 3 790,09 (три тисячі сімсот дев`яносто) грн. заборгованості за відсотками, 29 053,30 (двадцять дев`ять тисяч п`ятдесят три) грн. заборгованості за простроченими відсотками, 46 225,94 (сорок шість тисяч двісті двадцять п`ять) грн. пені за несвоєчасне погашення кредиту та 3 618,28 (три тисячі шістсот вісімнадцять) грн. пені за несвоєчасне погашення відсотків, 3814,86 (три тисячі вісімсот чотирнадцять) грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26.10.2020

Суддя І.Д. Курдельчук