ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2020 року м.Дніпро Справа № 904/1645/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Дарміна М.О., Антоніка С.Г.

при секретарі судового засідання: Логвіненко І.Г.

представники сторін:

від третьої особи: Мітусова К.С., витяг з ЄДР № 0074604 від 07.11.2015 р., представник;

представники позивача та відповідача в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Київ в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2020, ухвалене суддею Євстигнеєвою Н.М., м. Дніпро, повний текст якого підписаний 03.08.2020, у справі №904/1645/20

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Київ в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Дніпро

до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області, місто Дніпро

про стягнення плати за користування вагонами у розмірі 334 321,92 грн.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про стягнення плати за користування вагонами у розмірі 334 321,92 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов договору № ПР/М-17-2/1-651/НЮдч/3377 від 13.11.2017 "Про експлуатацію залізничної під`їзної колії Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", яка примикає до станції Кривий Ріг Головний, Кривий Ріг, Новоблочна регіональної філії "Придніпровська залізниця" ПАТ "Укрзалізниця".

Ухвалою суду від 13.05.2020 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2020 у цій справі в задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі; судові витрати покладені на позивача.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся позивач Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, не з`ясування обставин справи, просить рішення господарського суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

При цьому, скаржник в апеляційній скарзі посилається на те, що судом не взято до уваги, що обов`язок вантажовласників вносити плату за користування вагонами не є мірою відповідальності. Зобов`язання з внесення плати за користування вагонами і контейнерами виникає у відповідача безпосередньо у зв`язку з наявністю факту знаходження спірних вагонів на під`їзній колії.

Господарським судом не взято до уваги правову позицію Верховного Суду, наведену у постановах від 12.08.2019 у справі № 927/4/18, від 20.08.2019 у справі 911/418/18, відповідно до якої затримка вагонів у зв`язку з проведенням досудових слідчих дій не є підставою для звільнення вантажовідправника від плати за користування вагонами.

Також, судом першої інстанції не було враховано того факту, що відповідач не надав жодного документального доказу в обґрунтування наявних в нього заперечень в момент подавання спірних вагонів на його під`їзну колію. Навпаки, підписані вантажовласником без заперечень пам`ятки ф. ГУ-45 № 697 та 706 свідчать про відсутність з боку останнього будь-яких претензій до Залізниці.

Крім того, судом першої інстанції було проігноровано ту обставину, що викладене у відомостях ф. ГУ-46 відповідачем заперечення не підпадає під жоден з випадків звільнення вантажовласника від плати за користування вагонами, передбачених п.16 Правил користування вагонами та контейнерами.

Знаходження вагонів під арештом не передбачено в якості обставини, що звільняє вантажовласника від відповідальності, і умовами укладеного між позивачем та відповідачем Договору про експлуатацію.

Відповідач, Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг", у відзиві на апеляційну скаргу просить рішення залишити без змін а апеляційну скаргу без задоволення, як таке, що було винесено з дотриманням норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що посилання Позивача в апеляційній скарзі на ст.119 Статуту залізниці, "Правила користування вагонами і контейнерами", є необґрунтованим, оскільки існують позадоговірні відносини, щодо збереження арештованого в рамках кримінального провадження майна, які підпадають під дію норм КПК України, при цьому відповідач не користувався вагонами.

Головне управління національної поліції в Дніпропетровській області у відзиві на апеляційну скаргу також просило рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Підтверджує той факт, що затримка спірних вагонів на території Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" не залежала від вини одержувача, та була здійснена на підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.07.2019 по справі №210/3931/19.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 31.08.2020 (суддя Іванов О.Г.) апеляційну скаргу позивача залишено без руху. Апелянту наданий строк для усунення недоліків апеляційної скарги відповідно до ст. 258 Господарського процесуального кодексу України: сплати судового збору у сумі 7 522,50 грн на відповідні реквізити суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.09.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2020 у справі № 904/1645/20; розгляд справи призначено у судовому засіданні на 19.10.2020.

Позивач (скаржник) та Відповідач, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, у судове засідання, призначене на 19.10.2020, не з`явилися.

Натомість, 19.10.2020 представником Позивача адвокатом Костриба Т.В. засобами електронного зв`язку подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано запровадженням на території України карантину, та встановленням чотириденного робочого тижня з вихідним днем понеділок.

Розглянувши дане клопотання, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 11, 12 ст. 270 ГПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з клопотання Позивача, він повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином, та єдиною підставою для відкладення розгляду справи зазначає запровадження та продовження дії карантину в Україні та встановлення Позивачем чотириденного робочого тижня з вихідним днем понеділок. Про неможливість прибуття у судове засідання, перебування на лікарняному, тощо представник Позивача не зазначає.

Проте, вирішуючи питання щодо можливості відкладення розгляду справи, колегія суддів враховує що Постановою КМУ від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" визначено, що на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією запроваджується послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови.

Послаблення протиепідемічних заходів застосовується та припиняється на території регіону на підставі рішення регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яке приймається з урахуванням оцінки епідемічної ситуації та наявності у регіоні ознак для послаблення протиепідемічних заходів, визначених цією постановою.

У регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів, дозволяється:

з 22 травня:

- регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні за умови перевезення пасажирів у межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

Пунктом 1.8 Протоколу № 30 позачергового засідання Дніпропетровської регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій передбачено, що у зв`язку зі сприятливою епідемічною ситуацією, що склалася на території Дніпропетровської області, яка відповідає ознакам, встановленим у абзацах 3, 4 та 5 пункту 4 Постанови, запроваджується послаблення протиепідемічних заходів та дозволяється:

1. регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні за умови перевезення пасажирів у межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб, за умови забезпечення водіїв засобами індивідуального захисту, зокрема респіраторами або захисними масками, у тому числі виготовленими самостійно, та використання таких засобів індивідуального захисту пасажирами під час перевезення, в межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб, а також дотримання відповідних санітарних та протиепідемічних заходів в міському електричному (трамвай, тролейбус) та автомобільному транспортному засобі, що здійснює регулярні пасажирські перевезення на міських маршрутах.

Таким чином, з огляду на те, що на час призначення судового засідання у даній справі - 19.10.2020, на території Дніпропетровської області були послаблені протиепідемічні заходи, дозволено регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні, колегія суддів вважає, що Позивач, який знаходиться у Дніпропетровській області (м. Дніпро), мав можливість прибути до приміщення суду, взяти участь у судовому засіданні як особисто, через представника, так і шляхом участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції, як у суді, так і поза межами суду.

Будь-яких причин неможливості взяти участь у судовому засіданні з використанням вищезазначених механізмів, Позивач не зазначив.

При цьому, Позивачем не зазначено об`єктивних причин, які б безпосередньо перешкоджали йому взяти участь у судовому засіданні, тоді як саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів (подібним чином вирішено аналогічне клопотання Верховним Судом у справі № 910/3880/19 у постанові від 05.05.2020).

Встановлення Позивачем чотириденного робочого тижня з вихідним днем понеділок - є способом організації Позивачем виробничого процесу, залежить виключно від волевиявлення останнього, та жодним чином не впливає на обґрунтованість неявки представника позивача у судове засідання.

В даному випадку, судом дотримано основних засад господарського судочинства, забезпечена рівність учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, забезпечено право на апеляційний перегляд рішення суду. Сторони мали рівну можливість подати письмові заяви по суті справи, зокрема, позовну заяву, відзив на позов, заперечення на відзив, пояснення та клопотання, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу.

В свою чергу, саме Позивач не забезпечив участі представника (будь-якого, як в порядку самопредставництва, так і представником - зі статусом адвоката). Отже, вказані обставини є суто суб`єктивними, які залежали виключно від волевиявлення Позивача, тому не можуть бути визнані поважними.

Зважаючи на належне повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, неявку їх представників у судове засідання, враховуючи, що повідомлені Позивачем причини неявки не визнаються судом поважними, беручи до уваги строки розгляду апеляційної скарги, передбачені ст. 273 ГПК України, а також відсутність передбачених ч. 11 ст. 270 ГПК України підстав для відкладення розгляду справи, враховуючи, що наявні у справі докази дозволяють визначитися відносно законності оскаржуваного рішення, судова колегія дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Позивача про відкладення розгляду апеляційної скарги та про можливість в порядку ч. 12 ст. 270 ГПК України розглянути справу у відсутність представників сторін.

В судовому засіданні 19.10.2020 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частину постанову у даній справі.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

Між Публічним акціонерним товариством "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" (в подальшому перейменоване на Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця") та Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" укладено договір № ПР/М-17-2/1-651/НЮдч від 13.11.2017 "Про експлуатацію залізничної під`їзної колії Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", яка примикає до станції Кривий Ріг Головний, Кривий Ріг, Новоблочна Придніпровської залізниці" (надалі - договір).

Відповідно до п. 1 договору, згідно зі Статутом залізниць України, Правилами перевезень вантажів і на умовах договору експлуатується під`їзна колія, яка належить власнику колії, яка примикає:

- до станції Кривий Ріг-Головний у парній горловині через стрілку № 54. Межею під`їзної колії є вхідний знак "ЧС" станції Кривий Ріг Головний;

- до станції Кривий Ріг в непарній горловині через стрілку №49. Межею під`їзної колії є ізостик, який розташований на відстані 38м від вістря стрілки №49 в напрямку стрілки №51;

- до станції Новоблочна стрілкою №11 до головної колії №ІІІ станції. Межами є: зі сторони станції Новобункерна власника вхідний світлофор "Нн", що знаходиться на 11 км ПК6 перегону Новобункерна-Новоблочна; зі сторони станції Східно-Прийомовідправна власника вхідний сигнал "НВ", що знаходиться на 10км перегону Східно Прийомовідправна-Новоблочна.

Під`їзна колія обслуговується локомотивами власниками колії.

Розгорнута довжина під`їзної колії складає 875 800 погонних метрів (п. 2 договору).

Рух поїздів на під`їзній колії здійснюється з додержанням Правил технічної експлуатації залізниць України, Інструкції про порядок обслуговування і організації руху на під`їзній колії та Інструкції по сигналізації на залізницях України.

Технічний стан колійного господарства ПАТ "АрселорМттал Кривий Ріг" та технічний стан пристроїв має забезпечувати мінімально допустиму швидкість руху составів з локомотивами Залізниці у голові 45 км/год по перегонам і прямих напрямках стрілочних переводів та 25 км/год по бокових станційних коліях і бокових напрямках стрілочних переводів. При невиконанні вимог щодо утримання технічного стану колійного господарства ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" залізниця залишає за собою право на припинення надання послуг з подачі вагонів на під`їзну колію локомотивом залізниці (п. 4 договору).

Відповідно до п. 5 договору здавання вагонів на під`їзну колію здійснюється за інтервалами:

- на станцію Східна Прийомовідправна 2,0 години;

- на станцію Промислова 1,0 година;

- на станцію Новобункерна 4,0 години.

Згідно з п. 6 договору вагони, для під`їзної колії подаються локомотивом залізниці:

- вагони з вугільним концентратом, вапняком, коксом в організованих однорідних маршрутах, інші вантажі на адресу власника колії у розборочних составах зі станції Кривий Ріг-Головний на одну із колій станції Східна-Прийомовідправна власника колії через станцію Новоблочна (пост 10км) або за узгодженням по прямому маршруту;

- вагони з металобрухтом, порожні цистерни для перевезення бензолу і смоли кам`яновугільної окремими передачами зі станції Кривий Ріг на одну із колій станції Промислова власника колії;

- вагони з аглорудою окремими составами зі станції Кривий Ріг-Головний на одну із колій станції Східно-Прийомовідправна власника колії або на одну із колій станції Новобункерна через станцію Новоблочна та парк Вхідний;

- порожні вагони окремими составами зі станції Кривий Ріг-Головний на одну із колій станції Східно-Прийомовідправна власника колії по прямому маршруту або на станцію Новобункерна.

Здавання вагонів у комерційному та технічному відношенні залізницею власнику колії здійснюється на приймально-відправних коліях №№11-10, 14 станції Східна- Прийомовідправна, на коліях №1-11 Промислова та коліях №№1-14 станції Новобункерна власника колії.

Подальший рух вагонів здійснюється локомотивом власника колії.

Про готовність вагонів до забирання прийомоздавальник власника колії в письмовому вигляді повідомляє прийомоздавальника вантажу та багажу залізниці з врученням повідомлення за формою, встановленою Правилами користування вагонами і контейнерами, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 25.02.1999 № 113 (п. 8 договору).

Середній час перебування вагонів на під`їзній колії 68,0 годин. Час перебування вагонів на під`їзній колії обчислюється з моменту закінчення передавальних операцій при передачі вагонів залізницею власнику колії до моменту закінчення цих операцій при поверненні вагонів залізниці.

У разі виявлення у сформованому та пред`явленому до перевезення составі комерційної несправності або технічного пошкодження вагона з вини ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" плата за користування вагонами продовжується на усі пред`явлені до здачі вагони на час усунення несправностей без відчеплення, або на час проведення маневрової роботи по відчепленню вагона з несправностями (п. 12 договору).

Відстань для нарахування збору за подачу, забирання вагонів встановлюється:

- від станції Кривий Ріг-Головний до станції Східно-Прийомовідправна (в прямому напрямку) 6,0 км в обидва кінці, у тому числі 0,750 км на балансі залізниці (п. 13.1 договору);

- від станції Кривий Ріг-Головний до станції Східно-Прийомовідправна (через станцію Новоблочна) 21,98 км в обидва кінці, у тому числі 15,98 км на балансі залізниці (п. 13.2 договору);

- від станції Східна-Сортувальна до станції Кривий Ріг - Головний (через станцію Новоблочна) 22,98 км в обидва кінці, у тому числі 15,98 км на балансі залізниці (п. 13.3 договору);

- від станції Східна-Сортувальна до станції Кривий Ріг - Головний (в прямому напрямку) 7,0 км в обидва кінці, у тому числі 0,750 км на балансі залізниці (п. 13.4 договору);

- від станції Кривий Ріг-Головний до станції Новобункерна (через станцію Новоблочна) 26,66 км в обидва кінці, з яких в тому числі 17,156 км знаходиться на балансі залізниці (п. 13.5 договору).

- від станції Кривий Ріг-Головний до станції Промислова власника колії 2,0 км в обидва кінці, з яких 0,071 км на балансі залізниці (п. 13.6 договору).

По станції Кривий Ріг-Головний розрахунок збору за подачу й забирання вагонів визначається за середньозважену відстань відповідно до пункту 1.2 розділу ІІІ Тарифного керівництва №1.

Відповідно до п. 14 договору власник колії сплачує залізниці:

- за подачу, забирання вагонів згідно з Тарифним керівництвом №1 (Збірник тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги);

- за користування вагонами - згідно з Правилами користування вагонами і контейнерами за ставками, наведеними в Тарифному керівництві № 1 (Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ним послуги);

- інші збори і плати за додаткові роботи та послуги, які виконує залізниця для власника колії - згідно з діючими нормативно-правовими актами.

Збори і плати вносяться на підставі статті 62 Статуту залізниць України у національній валюті України, на умовах попередньої оплати на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання філії "ЄРЦ".

Пунктом 15 договору встановлено, що власник копії несе відповідальність за схоронність вагонного парку відповідно до статті 124 Статуту залізниць України, розділу ІV "Порядок розрахунку розмірів збитків за пошкодження вантажних вагонів" Правил користування вагонами і контейнерами.

Вагони з під`їзної колії повертаються очищеними від вантажу, із знятими реквізитами кріплення після розвантаження, промитими у випадках, передбачених Правилами перевезення вантажів навалом і насипом, згідно зі статтею 35 Статуту залізниць України.

У п. 19 договору сторони погодили, що договір вважається укладеним з моменту підписання його сторонами та скріплення печатками сторін, і діє з 17.11.2017 до 16.11.2022 включно.

Доказів припинення, зміни, визнання недійсним або розірвання вказаного договору сторонами суду не надано.

У травні 2019 року за накладними №№ 33984741, 39609482, 33988882, 50458066, 43103142, 43110873, 43114735, 43092360, 47617725, 47609227, 47590229, 47568340, 47590187, 47609284, 47593595, 47590195 (а.с. 22-37) залізницею прийнято до перевезення на адресу одержувача ПАТ "АрселорМіталл Кривий Ріг" вагони з вантажем чорних металів.

07.07.2019 о 16 год. 15 хв. на під`їзду колію ПАТ "АМКР" було подано вагони №№ 65282485, 65731531, 66793134, 67916437, 67703736, 3595238, 65335804, 65384315 на підставі пам`ятки про подавання вагонів ф.ГУ-45 № 697 (а.с 18), яка підписана вантажовласником без заперечень.

10.07.2019 о 05год. 10хв. на під`їзду колію ПАТ "АМКР" було подано вагони №№ 63223069, 60046265, 63692503, 67169045, 67675835, 63676910, 67662577, 63849483 на підставі пам`ятки про подання вагонів ф.ГУ-45 № 706 (а.с 19), яка підписана вантажовласником без заперечень. По теперішній час вищезазначені вагони знаходяться на під`їзній колії ПАТ "АМКР".

Пунктом 12 договору встановлено, що середній час перебування вагонів на під`їзній колії 68,0 години. Час перебування вагонів на під`їзній колії обчислюється з моменту закінчення передавальних операцій при передачі вагонів залізницею власнику колії до моменту закінчення цих операцій при поверненні вагонів залізниці.

За весь час знаходження спірних вагонів в безпосередньому розпорядженні вантажовласником станцією Кривий Ріг-Головний було нараховано плату за користування вагонами більше 15 діб за відомостями ф. ГУ- 46 № 04119131 (оформлена 04.11.2019 за період 29.10.2019 до 03.11.2019), №05119136 (оформлена 05.11.2019 за період з 31.10.2019-05.11.2019), №07119146 (оформлена 07.11.2019 за період 01.11.2019-06.11.2019), № 11119151 (оформлена 11.11.2019 за період 05.11.2019-10.11.2019), №15119165 (оформлена 14.11.2019 за період 10.11.2019-15.11.2019), №12119155 (оформлена 12.11.2019 за період 06.11.2019-11.11.2019) на загальну суму 334 321,92 грн. (з ПДВ).

Відповідач плату за користування вагонами у розмірі 334 321,92 грн. не сплатив, що і стало підставою для звернення позивача до господарського суду з позовом за захистом своїх прав.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, господарський суд виходив з того, що внаслідок накладення арешту на спірні вагони, вони не знаходяться в користуванні/розпорядженні відповідача. Це мало наслідком неможливість повернення відповідачем позивачу спірних вагонів у встановлений термін незалежно від поведінки відповідача. А отже, відсутня вина ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" в перебуванні таких вагонів на території ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг".

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Відносини, що виникли між сторонами у справі на підставі цього договору, є господарськими зобов`язаннями, тому, згідно зі ст. 4, 173-175 і ч. 1 ст.193 ГК України, до цих відносин мають застосовуватися відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей передбачених Господарським кодексом України.

Відповідно до положень ч.5 ст.307 Господарського кодексу України, які кореспондуються з положеннями ч.2 ст.908 та ст.920 Цивільного кодексу України, умови перевезення вантажів окремими видами транспорту, а також відповідальність суб`єктів господарювання за цими перевезеннями визначаються транспортними кодексами, транспортними статутами та іншими нормативно-правовими актами; сторони можуть передбачити в договорі також інші умови перевезення, що не суперечать законодавству та додаткову відповідальність за неналежне виконання договірних зобов`язань.

Згідно з ст. 46 Статуту залізниць України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1998р. N457 одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу; терміни вивезення і порядок зберігання вантажів установлюються Правилами; вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби.

Згідно зі статтею 119 Статуту, за користування вагонами і контейнерами залізниці вантажовідправниками, вантажоодержувачами, власниками під`їзних колій, портами, організаціями, установами, громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності вноситься плата. Порядок визначення плати за користування вагонами (контейнерами) та увільнення від зазначеної плати у разі затримки вагонів (контейнерів), що виникла з вини залізниці, встановлюється Правилами. Зазначена плата вноситься також за час затримки вагонів на станціях призначення і на підходах до них в очікуванні подання їх під вивантаження, перевантаження з причин, що залежать від вантажоодержувача, власника залізничної під`їзної колії, порту, підприємства.

Плата за користування вагонами не є мірою відповідальності, яка може застосовуватись лише за наявності вини у сторони у зобов`язанні.

Виходячи з положень п.14 Договору про експлуатацію, власник колії сплачує залізниці плату за користування вагонами - згідно Правил користування вагонами і контейнерами за ставками, наведеними в Тарифному керівництві №1.

Правилами користування вагонами та контейнерами, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 25.02.1999 № 113 та зареєстрованими |в Міністерстві юстиції України 15.03.1999 за № 165/3458 (далі - Правила користування), встановлено порядок і умови обліку і нарахування плати за користування вагонами, а саме:

- п. 3: "Облік часу користування вагонами і контейнерами та нарахування плати за користування ними провадиться на станціях відправлення та призначення за відомістю плати за користування вагонами ф.ГУ-46, відомістю плати за користування контейнерами ф.ГУ-46к..., які складаються на підставі Пам`яток про подавання/забирання вагонів ф.ГУ-45, Повідомлення про закінчення вантажних операцій з вагонами, актів про затримку ф.ГУ-23а, актів загальної форми ГУ-23...";

- п.4: "Відомості плати за користування вагонами складаються на вагони, що подаються під навантаження та вивантаження, є документами обліку часу перебування вагонів у пунктах навантаження та вивантаження та на під`їзних коліях і містять розрахунки платежів за користування вагонами";

- п.5: "Плата за користування нараховується за кожний вагон і контейнер після прийняття його залізницею від вантажовласника. У разі неповернення залізниці вантажовласником вагона протягом 15 діб після прийняття їх вантажовласником плата за користування за 15 діб, а потім за кожні 5 діб стягується, не очікуючи повернення вагона";

-п. 6: "Час користування обчислюється окремо для кожного вагона за його номером. Номерному обліку часу користування підлягають усі вагони, подані під вантажні операції на місцях загального користування, а на місцях незагального користування - вагони парку залізниць України й інших держав, передані на під`їзні колії або орендовані ділянки колій".

Згідно ст. 121 Статуту та п.16 вищезазначених Правил вантажовласник звільняється від плати за користування вагонами в наступних випадках:

- якщо затримка вагонів або контейнерів виникла через стихійне лихо, що спричинило припинення руху на залізничних під`їзних коліях, а також через стихійне лихо або аварію на підприємстві, внаслідок яких згідно з чинними положеннями заборонено виконувати вантажні роботи;

- у разі подання локомотивом залізниці вагонів і контейнерів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. Вказана максимальна переробна спроможність визначається за договором між залізницею і вантажовласником;

- у разі затримки прийняття залізницею вагонів, які пред`явлено їй до здачі, з причин, що залежать від залізниці. Час такої затримки зазначається у графі "Примітки" Пам`ятки про подавання/забирання вагонів, цей час виключається із загального часу користування вагонами (контейнерами).

В той же час, відповідно до п.12 Правил користування вагонами та контейнерами загальний час, за який вноситься вантажовласником плата за користування вагонами, включає час затримки вагонів з його вини та час перебування їх у безпосередньому розпорядженні вантажовласника.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 07.08.2018 у справі №904/9476/17 під користуванням вагонами (контейнерами) слід розуміти використання відповідного рухомого складу залізниці певним суб`єктом господарської діяльності, у тому числі власником залізничної під`їзної колії, який безпосередньо приймає вагони (контейнери) від залізниці для виконання подальших операцій з ними, а потім повертає їх залізниці.

Отже, умовами нарахування Відповідачеві плати за користування вагонами є:

- перебування вагонів у безпосередньому розпорядженні вантажовласника (Відповідача);

- наявність вини Відповідача у затримці вагонів.

Згідно з ч.1 ст. 614 ЦК України відсутність своєї вини у порушенні зобов`язання доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Матеріалами справи підтверджено, що спірні вагони відповідно до постанови старшого слідчого Металургійного відділення поліції Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровські області від 10.07.2019 та ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.07.2019 по справі №210/3931/19 визнано речовими доказами та арештовано. Місцем зберігання таких вагонів визначено територію ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг".

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичний особі, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливості конфіскації майна.

Відповідач звернувся до слідчого з клопотанням від 16.12.2019 №УД/1-147/19 про надсилання на адресу AT "Укрзалізниця" офіційного листа з вимогою припинити нарахування сплати та звернення до суду з клопотанням про зміну місця зберігання вагонів.

Постановою СУ ГУНП в Дніпропетровські області від 19.12.2019 зазначене клопотання було задоволено частково. Постановлено направити на адресу "Криворізької дирекції залізничних перевезень" структурного підрозділу "Придніпровської залізниці" регіональної філії AT "Українська залізниця" лист з повідомленням про накладення арешту на 16 вагонів (напіввагонів) ухвалою слідчого судді.

В листі за №2/3645-ДТ від 19.12.2019, адресованому начальникові СП "Криворізька дирекція залізничних перевезень" РФ "Придніпровська залізниця" AT "Українська залізниця" зазначено, що постановою слідчого вагони визнані речовими доказами у кримінальному проваджені, вказано, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, перетворення та відчуження. В листі звернено увагу про тимчасове позбавлення права розпорядження та/або користуванням вагонами.

Отже, Позивач безпідставно нарахував Відповідачу заборгованість, оскільки затримка (неповернення) вагонів відбулася з обставин та причин, які не залежали від волі Відповідача, а тому його вини у неповерненні вагонів немає, та він ними не користувався, тому плата за користування вагонами за відповідний період нарахована неправомірно.

Доводи заявника апеляційної скарги про те, що викладене у відомостях ф. ГУ-46 Відповідачем заперечення не підпадає під жоден з випадків звільнення вантажовласника від плати за користування вагонами, передбачених п.16 Правил користування вагонами та контейнерами, є безпідставними, оскільки внаслідок накладення арешту на спірні вагони, вони не знаходяться в користуванні/розпорядженні відповідача. Це мало наслідком неможливість повернення Відповідачем позивачу спірних вагонів у встановлений термін незалежно від поведінки відповідача. А отже, відсутня вина ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" в перебуванні таких вагонів на території ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг".

Посилання Позивача в апеляційній скарзі на ст.119 Статуту залізниці, "Правила користування вагонами і контейнерами", є необґрунтованим, оскільки існують позадоговірні відносини, щодо збереження арештованого в рамках кримінального провадження майна, які підпадають під дію норм КПК України, при цьому, як було зазначено вище, відповідач не користується вагонами.

Відповідно до ст.123 КПК України витрати, пов`язані із зберіганням речей, здійснюються за рахунок Державного бюджету в порядку, встановленому КМ України.

Щодо посилання заявника апеляційної скарги на підписання Відповідачем без заперечень пам`ятки № 697 від 07.07.2019 та № 706 від 10.07.2019 то, по-перше, дані пам`ятки жодним чином не спростовують факт вибуття вагонів з користування Відповідача, а тільки підтверджують їх знаходження на території підприємства.

По-друге, пам`ятка № 697 від 07.07.19 (на 8 вагонів) була підписана Відповідачем без зауважень, оскільки факт підробки номерів вагонів виявлений Відповідачем лише 09.07.2019; пам`ятка № 706 від 10.07.2019 стосується 8 вагонів, які були виявлені поліцією на станції Кривий Ріг-Сортувальний та передані Відповідачу на зберігання відповідно до постанови слідчого "Про визнання речовими доказами" від 10.07.2019.

Посилання заявника апеляційної скарги на позицію Верховного Суду, наведену у постановах від 12.08.2019 у справі № 927/4/18, від 20.08.2019 у справі 911/418/18, відповідно до якої затримка вагонів у зв`язку з проведенням досудових слідчих дій не є підставою для звільнення вантажовідправника від плати за користування вагонами, є недоречними, з огляду на наступне.

У вищезазначених справах встановлено, що плата за зберігання вагонів стягувалася за вагони з вантажем, які були оформлені як міжнародне перевезення та слідували з України за кордон.

Висновок Верховного Суду обґрунтований умовами міжнародного договору, який підлягав застосуванню до спірних правовідносин, а саме Угодою про міжнародне залізничне вантажне сполучення.

Аналіз статей 1 та 3 Розділу І "Загальні положення" Угоди про міжнародне залізничне вантажне сполучення свідчить про те, що до сфери застосування Угоди входять усі перевезення вантажів у прямому міжнародному залізничному сполученні між вказаними у другому параграфі статті 3 Угоди станціями, за накладними СМГС та лише по мережі залізниць - країн-учасниць Угоди.

Так, відповідно до параграфу 6 статті 28 Угоди про міжнародне залізничне вантажне сполучення, дія якої поширювалася на спірні правовідносини, якщо перешкода до перевезення вантажу чи його видачі виникло з причин, що не залежали від перевізника, перевізнику повинні бути сплачені додаткові провізні платежі і витрати, понесені ним у зв`язку з перешкодами, а також неустойки, якщо вони передбачені національним законодавством.

Отже, правові позиції Верховного суду, наведені у постановах від 12.08.2019 у справі № 927/4/18, від 20.08.2019 у справі 911/418/18, сформовані на підставі міжнародного договору, а саме Угоди про міжнародне залізничне вантажне сполучення, якою врегульовано правовідносини при міжнародному залізничному вантажному сполученні.

В той же час, у справі, яка переглядається, колегією суддів встановлені інші фактичні обставини справи. А саме, спірні правовідносини сторін склалися щодо експлуатації залізничної під`їзної колії Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", яка примикає до станції Кривий Ріг Головний, Кривий Ріг, Новоблочна Придніпровської залізниці, а не щодо міжнародного залізничного вантажного сполучення.

Через що, до правовідносин у справі, яка переглядається, не застосовується Угода про міжнародне залізничне вантажне сполучення та сформовані на її нормах зазначені вище правові висновки Верховного Суду.

До того ж, у справах №927/4/18 від 12.08.2019 та №911/418/18 від 20.08.2019 вагони були не заарештовані, а тільки затримані під час проведення обшуку, тобто вони не вибували з користування вантажовласника. В даній же справі накладено арешт як на вантаж, так і на вагони, в яких він знаходиться.

За таких обставин, господарський суд правомірно відмовив в задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" про стягнення плати за користування вагонами у розмірі 334 321,92 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції при вирішенні даної справи правильно застосував норми матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини сторін, прийняв законне та обґрунтоване рішення, тому у відповідності до ст. 276 ГПК України в задоволенні скарги слід відмовити, а оскаржуване судове рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Дніпро на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2020 у справі № 904/1645/20 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2020 у справі №904/1645/20 залишити без змін.

Судові витрати Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Дніпро за подання апеляційної скарги на рішення суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений та підписаний 23.10.2020.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя М.О. Дармін

Суддя С.Г. Антонік