ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД Закарпатської області
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХвала

"27" жовтня 2020 р. м. Ужгород Справа № 907/676/20

Суддя господарського суду Пригара Л.І.,

розглянувши заяву адвоката Товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансКом", м. Ужгород б/н від 23.10.2020 року (вх. № 02.3.1-03/5276/20 від 23.10.2020 року) про відвід судді Пригари Л.І. від розгляду справи № 907/676/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансКом", м. Ужгород до Ужгородської міської ради, м. Ужгород про визнання незаконною бездіяльності Ужгородської міської ради, яка полягає у нездійсненні заходів щодо фінансування КП "Ужгородпарквідео" з метою виконання судового рішення - ухвали Господарського суду Закарпатської області від 25.09.2015 року у справі № 907/900/15 та стягнення з Ужгородської міської ради заборгованості за грошовими зобов`язаннями КП "Ужгородпарквідео" в розмірі 56 423 грн. 06 коп. згідно ухвали Господарського суду Закарпатської області від 25.09.2015 року у справі № 907/900/15,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 13.10.2020 року відкрито провадження у справі № 907/676/20 у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.11.2020 року.

23.10.2020 року на електронну адресу суду надійшла заява адвоката Товариства з обмеженою відповідальністю "ТрансКом", м. Ужгород б/н від 23.10.2020 року (вх. № 02.3.1-03/5276/20 від 23.10.2020 року) про відвід судді Пригари Л.І. від розгляду даної справи та передана на розгляд судді Пригара Л.І. 26.10.2020 року.

Заява обґрунтована покликанням на те, що у сторони позивача є сумніви у незалежності та безсторонності судді Пригари Л.І. при розгляді даної справи і такі сумніви позивача викликані поведінкою судді Пригара Л.І. при розгляді справи № 907/558/17. Зазначає про те, що під час розгляду справи № 907/558/17 між суддею Пригарою Л.І. та стороною - Ужгородською міською радою були домовленості щодо подачі клопотання. На такому клопотанні містились виправлення, які, на думку судді Пригара Л.І., були допущені працівниками канцелярії суду. Вказує, що жодної правової реакції судді по даному факту не було, що викликає сумніви в її добросовісності в тих випадках, коли стороною справи виступає Ужгородська міська рада.

Оскільки в даній справі стороною справи так само виступає Ужгородська міська рада та ТОВ "ТрансКом", у позивача є обґрунтовані сумніви щодо незалежного та неупередженого розгляду даної справи суддею Пригара Л.І.

Розглянувши вказану заяву про відвід судді Пригари Л.І. від розгляду даної справи, суд зазначає наступне.

За приписами ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 36 цього Кодексу, яка врегульовує питання недопустимості повторної участі судді у розгляді справи. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За приписами ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

В даному випадку, аргументи відповідача, наведені в обґрунтування заявленого відводу судді Пригари Л.І. від розгляду даної справи, зводяться до сумнівів позивача у незалежності та безсторонності судді Пригари Л.І., викликаних поведінкою судді Пригара Л.І. при розгляді справи № 907/558/17.

Аргументи адвоката ТОВ "ТрансКом" Суязової Г.В. щодо домовленостей судді Пригари Л.І. та Ужгородської міської ради щодо подачі клопотання при розгляді справи № 907/558/17, а також відсутність правової реакції щодо дій працівників канцелярії при реєстрації відповідного клопотання, тобто, упередженість при розгляді даної справи, ґрунтуються тільки на суб`єктивних припущеннях адвоката Суязової Г.В. без подання жодних підтверджуючих документів.

Так, ухвалою суду від 27.09.2017 року у справі № 907/558/17 вже було надано оцінку тим обставинам, які зазначені адвокатом Суязовою Г.В. підставою заяви б/н від 23.10.2020 року про відвід судді Пригари Л.І.

Разом з тим, суд повторно зазначає про те, що відповідно до Інструкції з діловодства в господарських судах України (із наступними змінами) позовні заяви, апеляційні, касаційні скарги, судові справи, а також інші документи і матеріали, що стосуються розгляду справ у суді, приймає та реєструє в автоматизованій системі канцелярія суду відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Для вхідного процесуального документа під час реєстрації автоматизована система документообігу суду генерує реєстраційний номер, що автоматично заноситься до реєстраційної картки.

На першому аркуші вхідного документа у правому нижньому куті або вільному від тексту місці проставляється реєстраційний штамп, у якому зазначаються дата реєстрації, реєстраційний номер, підпис особи, яка зареєструвала документ.

З врахуванням наведених норм, правильність за зазначення реквізитів, згідно яких до суду було подано та в подальшому зареєстровано конкретний документ залежить від працівника канцелярії суду, який здійснює прийом та реєстрацію вхідної кореспонденції, а не від головуючого у конкретній справі судді, якій такий документ передається вже після здійснення його прийому та реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду.

Головуючим суддею Пригарою Л.І. при розгляді заяви про відвід судді у справі № 907/558/17 керівнику апарату Господарського суду Закарпатської області було адресовано доповідну записку із наданням інформації щодо допущених працівником канцелярії при реєстрації клопотання Виконавчого комітету Ужгородської міської ради б/н від 05.09.2017 року про продовження строку розгляду у справі № 907/558/17, виправлень.

В подальшому, працівником канцелярії керівнику апарату Господарського суду Закарпатської області було надано пояснюючу записку від 27.09.2017 року щодо відповідного факту допущеної помилки.

За таких обставин, адвокатом ТОВ "ТрансКом" Суязовою Г.В. не подано суду жодних підтверджуючих доказів відсутності правової реакції судді Пригари Л.І. по факту допущеної помилки працівниками канцелярії при реєстрації відповідного клопотання.

Твердження адвоката ТОВ "ТрансКом" про домовленості між суддею Пригарою Л.І. та Ужгородською міською радою щодо подачі клопотання у справі № 907/558/17, які мають наслідком виникнення привілеїв відповідача при розгляді даної справи, судом до уваги не приймаються, оскільки ні матеріали справи № 907/558/17, ні матеріали заяви про відвід судді у даній справі не містять жодного підтверджуючого документу щодо нібито висловленого головуючим суддею у справі № 907/558/17 прохання до Ужгородської міської ради про подання ним клопотання на продовження строку розгляду спору у справі № 907/558/17 чи вчинення інших дій, спрямованих на надання Ужгородській міській раді привілеїв при розгляді справи № 907/558/17.

З врахуванням вищевказаного, наведені в заяві обставини щодо упередженості судді Пригари Л.І. під час розгляду даної справи є надуманими, не мотивованими, безпідставними, припущення заявника не підтверджені належними та допустимими доказами та не відповідають дійсності, а тому не можуть бути підставою для відводу судді в розумінні статті 35 Господарського процесуального кодексу України і не свідчать про упередженість судді, а також не підтверджують заінтересованість у результаті розгляду справи, упередженість та необ`єктивність судді Пригари Л.І. при розгляді вказаної справи, у зв`язку з чим заявлений відвід задоволенню не підлягає.

Поряд з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступні обставини.

За приписами частин 1, 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожен учасник судового процесу має визначені чинним законодавством процесуальні права та обов`язки. Об`єктивний вияв реалізації права знаходить свій прояв виключно в активних діях. Під зловживанням процесуальними правами, слід розуміти особливу форму господарського процесуального правопорушення, тобто умисні, недобросовісні дії учасників господарського процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав учасників судового процесу та їх представників, та перешкоджанням діяльності суду по справедливому та своєчасному розгляду і вирішенню господарської справи, що також впливає на права інших учасників судового процесу стосовно безперешкодного і своєчасного вирішення спору. Правова конструкція "зловживання правом" передбачає, насамперед, активні дії учасників судового процесу та їх представників, що знаходять свій прояв у здійсненні процесуальних дій чи поданні процесуальних документів.

Відповідно до частини 1 статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь - які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Як встановлюють приписи ст. 42 Правил адвокатської етики, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.

Згідно із ч. ч. 3 та 4 ст. 44 Правил адвокатської етики адвокат має поважати процесуальні права адвоката, що представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, які грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

На підставі ч. 2 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України, суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Заявлення завідомо безпідставного відводу є зловживанням процесуальними правами, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом, та спрямоване, в даному випадку, на свідому, невиправдану зміну складу суду, яким буде розглядатися дана справа, та затягування судового процесу.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь - яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (зміна складу суду) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

За приписами частин 3, 4 статті 43 ГПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Право сторони подати суду заяву про відвід судді гарантується положеннями ст. 35 ГПК України, яка встановлює і підстави для відводу самовідводу судді.

Будь - який учасник процесу або його уповноважений представник мають право заявити відвід судді, на розгляді якого перебуває конкретна судова справа, у випадку, якщо у такого учасника є сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, такі сумніви мають бути об`єктивними, а не надуманими та взагалі штучно створеними.

Так, представник ТОВ "ТрансКом" - адвокат Суязова Г.В., заявляючи відвід судді Пригарі Л.І. від розгляду даної справи, покликається на домовленості судді Пригари Л.І. та Ужгородської міської ради щодо подання суду клопотання про продовження строків розгляду спору у іншій справі - 907/558/17, про що, на її думку, свідчать виправлення при реєстрації відповідного клопотання у канцелярії господарського суду та відсутність процесуальної реакції судді на такий факт.

Однак, адвокат Суязова Г.В., яка є представником ТОВ "ТрансКом" - сторони спору у даній справі, навіть не повважала за необхідне перевірити достовірність наведених нею аргументів щодо відводу судді Пригари Л.І. від даної справи, оскільки матеріали справи № 907/558/17 містять як доповідну записку судді Пригари Л.І. від 27.09.2017 року, адресовану керівнику апарату Господарського суду Закарпатської області, щодо допущених працівником канцелярії при реєстрації клопотання представника позивача Виконавчого комітету Ужгородської міської ради б/н від 05.09.2017 року про продовження строку розгляду у даній справі помилок, так і службову записку працівника канцелярії Господарського суду Закарпатської області, яким здійснювалася реєстрація такого вхідного документу, та яким була допущена наведена помилка.

Вищенаведені факти вже були підставою заявлення ТОВ "ТрансКом" відводу судді Пригарі Л.І. від розгляду нею справи № 907/558/17, який ухвалою суду від 27.09.2017 року визнано необґрунтованим. Судом надано оцінку твердженням заявника щодо домовленості судді Пригари Л.І. та Ужгородської міської ради про подання суду клопотання про продовження строків розгляду спору та виправлень при реєстрації відповідного клопотання у канцелярії господарського суду.

Поряд з цим, з огляду на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на розгляд її справи безстороннім судом та з метою виключення сумнівів щодо неупередженого розгляду справи, суд задовільнив самовідвід головуючого судді Пригари Л.І. від розгляду справи № 907/558/17 та передав справу на повторний автоматизований розподіл.

Із змісту ухвали суду від 27.09.2017 року, якою визнано необґрунтованим заявлений ТОВ "ТрансКом" відвід судді Пригарі Л.І. від розгляду нею справи № 907/558/17 та задоволено самовідвід судді Пригари Л.І. від розгляду справи № 907/558/17, вбачається завідома неправдивість тверджень адвоката Суязової Г.В. про задоволення самовідводу та визнання суддею факту наявності сумнівів, висловлених стороною спору.

За таких обставин, суд вбачає наявність умислу у перекрученні та надуманості адвокатом Суязовою Г.В. фактів із розгляду справи № 907/558/17, спрямованого на зміну складу суду, яким буде розглядатися дана справа.

Аналогічні дії щодо подання до суду завідомо необґрунтованих відводів судді Пригарі Л.І. вчинялися адвокатом Суязовою Г.В. (Пшеницькою Г.В.) при розгляді інших господарських справ, що перебували у провадженні судді Пригари Л.І., де представником однієї із сторін була адвокат Суязова Г.В. (Пшеницька Г.В.).

Згідно ч. 3 ст. 39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

В порядку ч. 5 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку надходження заяви про відвід судді.

Керуючись ст. ст. 32, 35, 38, 39, 42, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України,

СУД УХВАЛИВ:

1. Відвід судді Пригари Лесі Іванівни від розгляду справи № 907/676/20 вважати необґрунтованим.

2. Провадження у справі до вирішення питання про відвід - зупинити.

3. Звернутись до керівника апарату Господарського суду Закарпатської області з метою визначення автоматизованою системою документообігу суду складу суду для розгляду заяви про відвід судді Пригари Лесі Іванівни від розгляду справи № 907/676/20 в порядку статті 32 ГПК України.

4. Ухвала набирає законної сили у відповідності до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена в апеляційному порядку згідно ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Пригара Л.І.