ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

22.10.2020 м.Дніпро Справа № 904/5150/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі судді: Верхогляд Т.А. розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 28.09.2020 року у справі № 904/5150/20 (суддя Загинайко Т.В.)

за позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до відповідача-1 Дніпропетровського обласного центру зайнятості (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 2; ідентифікаційний код 03490909)

відповідача-2 Дніпровського міського центру зайнятості (49017, м. Дніпро, вул. Авіаційна, буд. 41; ідентифікаційний код 40991299)

про визнання наявності права на отримання допомоги, зобов`язання надати допомогу по частковому безробіттю, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 28.09.2020 року у справі № 904/5150/20 відмовлено у відкритті провадження у справі.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку.

Просить:

- визнати відмову у судовому захисті неправомірною та відмінити її;

- відшкодувати моральну шкоду, заподіяну помилковим рішеня суду у розмірі прожиткового мінімума за 1 місяц, що дорівнює 2270 грн;

- розглянути справу по суті позову;

- розглянути справу у спрощеному провадженні;

- процесуальні документи направляти електронною поштою;

- звільнити від сплати судового збору.

Подану апеляційну скаргу слід залишити без руху з огляду на наступне:

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені форма і зміст апеляційної скарги, зокрема, п. 2 ч. 3 цієї статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Пунктом 2.7 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, розмір судового збору складає - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору визначається від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлюється на 1 січня календарного року. Так 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у відповідності до Державного бюджету України становить 2 102,00 грн.

У зв`язку з тим, що апелянт оскаржує ухвалу суду, сума судового збору у даному випадку становить 2 102,00грн.

Апелянт не надав доказу сплати судового збору у встановленому законом порядку.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Отже, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання апеляційної скарги певних дій, в тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені; суд позбавлений права прийняти апеляційну скаргу до розгляду, а потім зобов`язувати скаржника усувати вказані недоліки.

Щодо клопотання апелянта стосовно відстрочення сплати судового збору, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Апелянт зазначив, що перебуває у скрутному майновому стані, не має доходу та коштів.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін та наявність передбачених цією нормою підстав. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Втім, жодних доказів в обґрунтування заяви позивачем не надано, перелік підстав для звільнення від сплати судового збору є вичерпним та скаржником про жодну з них не вказано.

Посилання на скрутне матеріальне становище без відповідних доказів, не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншим сторонам у справі.

Приписами ст.1 Кодесу України з процедур банкрутства визначено, що учасниками у справі про банкрутство є - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір.

Відповідно до статті 259 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Отже, надіслання копії апеляційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи листом з описом вкладення є обов`язком заявника апеляційної скарги.

Однак, скаржником не надано суду належних доказів надсилання копії апеляційної скарги відповідачам 1 та 2 по справі.

Відповідно до ч.2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

У разі, якщо скаржник не усуне недоліки апеляційної скарги в строк, установлений судом, заява вважається неподаною та повертається скаржнику (ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись ст. 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 28.09.2020 року у справі № 904/5150/20 залишити без руху.

Апелянту протягом 10 днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме надати:

- доказ сплати судового збору у розмірі 2 102,00 грн, або належні докази на підтвердження того, що майновий стан апелянта перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

- доказ надсилання копії апеляційної скарги відповідачам 1 та 2.

У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Верхогляд