ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

23.10.2020 м.Дніпро Справа № 904/2049/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді: Іванова О.Г. доповідач

перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертул+" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2020, ухвалене суддею Бондарєвим Е.М., м. Дніпро, повний текст якого підписаний 18.09.2020, у справі №904/2049/20

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Одеса

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертул+", м. Дніпро

про стягнення 46 429,44 грн. пені та 98 988,00 грн. 10% штрафу

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2020 у справі №904/2049/20 позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертул+" на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" 39 730,43 грн. пені та 98 988,00 грн. 10% штрафу та 2 080,77 грн. витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду у задоволеній частині, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Інтертул+", в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, зокрема ухвалення рішення на підставі неналежних доказів, ухвалення рішення з порушенням принципу рівності сторін, оскільки про існування справи відповідач не повідомлявся належним чином, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Вирішуючи питання про відповідність апеляційної скарги нормам чинного законодавства, суд вирішив, що скаргу слід залишити без руху, враховуючи наступне.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені форма і зміст апеляційної скарги, зокрема, пунктом 2 частини 3 цієї статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру заявник має сплатити 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня - 2197 гривень, з 1 грудня - 2270 гривень. При цьому, визначальним для сплати судового збору є розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом саме на 01 січня календарного року.

За положеннями ч.4 ст.6 Закону України "Про судовий збір", якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до матеріалів справи, Позивачем заявлено позов про стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 145 417,44 грн, з якого сплачений судовий збір у сумі 2182,00 грн. за платіжними дорученнями № 2656618 від 26.03.2020 (а.с.7). Втім, вірною сумою судового збору із заявленої суми вимог є 2181,26 грн.

Відповідач оскаржує рішення у задоволеній частині вимог (138 718,43 грн), судовий збір з якої становить 2080,78 грн., що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого на 01.01.2020.

Таким чином, за подання позовної заяви слід враховувати суму судового збору, що становить 1 розмір прожиткового мінімуму 2102,00 грн.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги має становити суму 2102,00 грн х 150% = 3153,00 грн. та, відповідно, має бути сплачений на наступні реквізити Центрального апеляційного господарського суду:

Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37989274

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA2004004

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Центральний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідачем (скаржником) в якості доказу сплати судового збору надано повідомлення (заяву на перерахування грошових коштів) та платіжну квитанцію від 07.10.2020 про сплату судового збору у розмірі 3121,16 грн., тобто, у меншому розмірі, ніж визначений Законом на 31,84 грн (3153,00 грн 2121,16 грн).

Втім, суд апеляційної інстанції зазначену платіжну квитанцію не може визнати належним та допустимим доказом сплати судового збору в розумінні ст.ст.76, 77 ГПК України з наступних підстав.

Судовий збір відповідно до ч.1 ст.6 Закону України "Про судовий збір" перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв.

Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.

Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Для зарахування коштів судового збору до спеціального фонду державного бюджету Державною казначейською службою України (далі ДКСУ) відкриваються спеціальні рахунки в розрізі усіх її територіальних підрозділів.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення, документами встановленого зразка електронного платіжного засобу.

Вимоги щодо оформлення розрахункових документів викладені:

- в Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженій постановою Національного банку України від 21.01.2004 № 22, зокрема відповідно до п.2.14 цієї Інструкції, банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов`язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня";

- в Інструкції про касові операції в банках України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 14.08.2003 №337, відповідно до п.8 глави 2 якої після завершення приймання готівки клієнту видається квитанція (другий примірник прибуткового касового документа) або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі. Квитанція або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі, має містити найменування банку, який здійснив касову операцію, дату здійснення касової операції (у разі здійснення касової операції в післяопераційний час - час виконання операції), а також підпис працівника банку, який прийняв готівку, відбиток печатки (штампа) або електронний підпис працівника банку, засвідчений електронним підписом САБ.

Згідно наданої скаржником платіжної квитанції від 07.10.2020 вказана квитанція не містить найменування банку, який здійснив касову операцію, дату здійснення касової операції (у разі здійснення касової операції в післяопераційний час - час виконання операції), а також підпис працівника банку, який прийняв готівку, відбиток печатки (штампа) або електронний підпис працівника банку, засвідчений електронним підписом САБ. Квитанція містить лише реквізити, за якими має бути здійснене перерахування коштів та найменування платника.

Крім того, слід зазначити, що частиною 2 ст.9 Закону України "Про судовий збір" встановлений обов`язок суду перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряти зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

З метою забезпечення виконання вимог Закону України "Про судовий збір" між Державною судовою адміністрацією України та Державною казначейською службою України 26.08.2015 укладено угоду, за якою оновлено програмне забезпечення автоматизованої системи документообігу суду КП "Д-3" та КП "ДСС", що забезпечило централізоване отримання виписок з Державної казначейської служби України з автоматичним приєднанням до них відомостей про сплату та зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України при реєстрації платіжного документа в суді.

За даними КП "Діловодство спеціалізованого суду" (КП "ДСС") за критерієм пошуку платіжної квитанції від 07.10.2020 та платником ТОВ "Інтертул+", в тому числі по коду платника підприємства скаржника (), по справі № 904/2049/20 на суму 3121,16 грн. відсутні відомості про надходження судового збору до спеціального фонду державного бюджету.

Таким чином, судом встановлено факт ненадходження коштів на зазначений у платіжній квитанції рахунок та відсутні підстави вважати сплаченим належним чином, у визначеному законом порядку та розмірі, судовий збір за платіжною квитанцією від 07.10.2020 по цій справі.

Відповідно до частини 10 ст.174 ГПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Вказані обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху для надання можливості скаржнику надати належні докази, підтверджуючі сплату судового збору за цією апеляційною скаргою у встановленому законом порядку та розмірі.

Крім того, слід зауважити, що відповідно до пункту 3 частини 3 цієї статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Водночас, відповідно до приписів частини 3 статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок", підпункту 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, опис вкладення у цінний лист не може бути належним доказом надіслання відповідних документів, оскільки підтвердженням надання послуг поштового зв`язку може бути квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Отже, враховуючи наведені положення законодавства, належними доказами відправлення стороні кореспонденції вважаються фіскальний чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкту поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість, а також опис вкладення у цінний лист, яким підтверджується перелік документів, що були відправлені.

Апелянтом на підтвердження відправлення апеляційної скарги позивачу у справі надано фіскальний чек від 07.10.2020 та поштову накладну №806 від 07.10.2020, втім, опису вкладення у цінний лист на адресу позивача у справі до апеляційної скарги не надано, що не відповідає нормам ст.259, п.3 ч.3 ст.258 ГПК України. Наданий лише опис вкладення у цінний лист на адресу Центрального апеляційного господарського суду.

Частиною 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України регламентовано, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

Зважаючи на викладене, апелянту надається право протягом встановленого судом строку усунути недоліки апеляційної скарги та надати належні докази сплати судового збору у розмірі 3153 грн, а також подати належні докази направлення позивачу копії апеляційної скарги листом з описом вкладення.

У разі, якщо відповідач не усуне недоліки апеляційної скарги в строк установлений судом, заява (скарга) вважається неподаною та повертається скаржнику (ч. 4 ст. 174, ч.ч.6, 8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись ст. ст.174, 234-235, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтертул+" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2020 у справі №904/2049/20 (суддя Бондарєв Е.М.) залишити без руху.

2. Апелянту протягом 10 днів з дня отримання ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме: надати належні докази сплати судового збору у сумі 3153,00 грн., а також подати належні докази направлення апеляційної скарги позивачу листом з описом вкладення.

3. У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260, ст.261 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на сторінці Центрального апеляційного господарського суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою https://court.gov.ua/fair/sud4876/ або переглянути процесуальні документи по справі на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua/

Головуючий суддя О.Г. Іванов