номер провадження справи 35/91/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.10.2020 Справа № 908/1526/20

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі: головуючий суддя Топчій О.А.,

за участю секретаря судового засідання Авраменко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні господарську справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, б. 6)

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Агрінол (71100, Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Будівельна, б. 3-А)

про стягнення коштів

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

СУТЬ СПОРУ:

17.06.2020 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Харківській області до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Агрінол про стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 30932,72 грн.

17.06.2020 автоматизованою системою документообігу Господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справі присвоєно єдиний унікальний номер 908/1526/20, справу передано на розгляд судді Топчій О.А.

Ухвалою суду від 22.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №908/1526/20, присвоєно справі номер провадження 35/91/20. Розгляд справи визначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначено на 21.07.2020.

10.07.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого він заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначає що позов заявлений до неналежного відповідача.

У зв`язку з перебуванням судді Топчій О.А. на лікарняному, судове засідання, призначене на 21.07.2020 не відбулось. На адресу сторін направлено повідомлення про неможливість проведення судового засідання, яке долучено до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 30.07.2020 судове засідання призначено на 11.08.2020.

04.08.2020 до канцелярії Господарського суду Запорізької області надійшло клопотання Державної екологічної інспекції у Харківській області про проведення судового засідання по справі №908/1526/20 у режимі відеоконференції. Заявник просить доручити проведення судового засідання у режимі відеоконференції одному з наступних органів: Господарський суд Харківської області, Харківський окружний адміністративний суд, Східний апеляційний господарський суд, Господарський суд Луганської області.

Ухвалою суду від 06.08.2020 клопотання Державної екологічної інспекції у Харківській області про проведення судового засіданні в режимі відеоконференції залишено без задоволення.

Ухвалою суду від 11.08.2020 справу № 908/1526/20 постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10.09.2020.

Ухвалою суду від 10.09.2020 закрито підготовче провадження у справі № 908/1526/20 та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 07.10.2020.

В судове засідання 07.10.2020 представники сторін не з`явилися.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що за результатами перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності ТОВ «НВП «Агрінол» Інспекцією складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 448/11-02/03-06 від 14.06.2019 року, який отриманий уповноваженою особою. Відповідно до вказаного акту та наданих під час перевірки документів вбачається, що ТОВ «НВП «АГРІНОЛ» здійснює свою діяльність по зберіганню СОЖ та мастил по вул. Пащенківська, 17 в м. Харкові на підставі договору оренди майна від 01.11.2018 №01/11. Відповідно до вказаного договору ТОВ «НВП «АГРІНОЛ» орендує склади для зберігання ГСМ (ємності) 6 м3,8 м3,60 м3 та 70 м3.

За результатами дослідження проб ґрунтів встановлено перевищення вмісту забруднюючих речовин (у порівнянні з фоновими значеннями) по неполярним вуглеводням (нафтопродуктам) у 1,6 рази, що відображено в протоколі вимірювань показників складу та властивостей проб ґрунтів від 10.07.2019 №09-2019/24-25.

Таким чином, ТОВ «НВП «АГРІНОЛ» внаслідок здійснення господарської діяльності допустило забруднення земельних ресурсів, що є порушенням ст. 17,32,33 Закону України «Про відходи», ст. 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 35 Закону України «Про охорону земель».

На підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.97, Інспекцією із врахуванням даних листа Відділу у Печенізькому районі ГУ Держгеокадастру у Харківській області від 10.07.2019 №11-20-10-5477/0/19-19, було здійснено розрахунок розміру шкоди заподіяної державі внаслідок забруднення земельної ділянки неполярними вуглеводнями (нафтопродуктам), розмір якої склав 30932,72 грн.

У зв`язку з несплатою відповідачем заподіяної шкоди, позивач звернувся до суду з вимогою стягнути з відповідача суми шкоди 30 932,72 грн в примусовому порядку.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві. В обґрунтування заперечень посилається на те, що він є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки земельна ділянка, яка розташована за адресою: місто Харків, вулиця Пащенківська, 17 та на території якої були здійснені проби ґрунту, відповідно до Договору оренди земельної ділянки від 26.06.2003р № 7224/03, була передана в оренду Харківською міської радою Харківської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтагарант», яі т-це підприємство користується вже 17 років, і несе відповідальність як за цільове використання земельної ділянки, так і за забезпечення захисту земель від забруднення.

Крім того, наданий ДЕІ розрахунок розміру шкоди, відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.1997, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 5 травня 1998 р. За № 285/2725 (із змінами згідно наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.07 № 149) містить неправильні вихідні дані.

Для врахування в формулі ДЕІ використала довідкові дані Державного земельного кадастру нормативної грошової оцінки по м. Харків, не врахувавши, що в даному випадку мова йде про конкретно визначену земельну ділянку, відповідно до якої є укладений діючий договір оренди - від 26.06.2003р № 7224/03 між ТОВ «Нафтагарант» та Харківською міської радою Харківською області. Додатково не враховано цільове призначення земельної ділянки та її грошову оцінку, виходячи з договорів оренди, які стосуються адреси: м. Харків, вул. Пащенківська, 17 (кадастровий номер :02:021:0005).

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

В судому засіданні 07.10.2020 судом прийнято рішення.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалася.

Розглянувши матеріали справи, суд

УСТАНОВИВ:

В період з 13 по 14 червня 2019 року Державною екологічною інспекцією у Харківській області (надалі - Інспекція) на підставі наказу Інспекції від 11.06.2019 № 448/11-02 здійснено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності ТОВ «НВП «Агрінол».

За результатами даної перевірки, Інспекцією складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 448/11-02/03-06 від 14.06.2019, який отриманий уповноваженою особою відповідача, про що свідчить підпис в Акті.

Відповідно до вказаного акту вбачається, що ТОВ «НВП «Агрінол» здійснює свою діяльність по зберіганню СОЖ та мастил по вул. Пащенківська, 17 в м. Харкові на підставі договору оренди майна від 01.11.2018 №01/11. Відповідно до вказаного договору ТОВ «НВП «АГРІНОЛ» орендує склади для зберігання ГСМ (ємності) 6 м3,8 м3,60 м3 та 70 м3.

Інспекцією з метою визначення перевищень граничнодопустимих концентрацій забруднюючих речовин відібрані проби ґрунту навколо (впритул) ємностей, що орендує ТОВ «НВП «Агрінол» та які розташовані по вул. Пащенківська, 17 в м. Харкові, що зафіксовано в акті відбору проб ґрунтів від 13.06.2019 №09-2019/24-25.

За результатами дослідження проб ґрунтів встановлено перевищення вмісту забруднюючих речовин (у порівнянні з фоновими значеннями) по неполярним вуглеводням (нафтопродуктам) у 1,6 рази, що відображено в протоколі вимірювань показників складу та властивостей проб ґрунтів від 10.07.2019 №09-2019/24-25.

18.06.2019 з метою усунення порушень природоохоронного законодавства виявлених під час здійснення позапланового заходу - перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, Інспекцією винесено на адресу ТОВ «НВП «Агрінол» припис № 128/03-13.

На підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.97, Інспекцією із врахуванням даних листа Відділу у Печенізькому районі ГУ Держгеокадастру у Харківській області від 10.07.2019 №11-20-10-5477/0/19-19, було здійснено розрахунок розміру шкоди заподіяної державі внаслідок забруднення земельної ділянки неполярними вуглеводнями (нафтопродуктам), розмір якої склав 30932,72 грн.

Згідно листа Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 10.07.2019р. № 11-20-10-5477/0/19-19, рішенням 25 сесії Харківської міської ради від 03.07.2013 року № 1209/13 була затверджена Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013. Базова вартість одного квадратного метра забудованих земель м. Харкова становить 291,18 грн. Затверджені значення коефіцієнтів Км2 економіко-планувальних зон (додаток 2 рішення). Згідно листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 04.01.2019 року № 22-28-0.22-125/2-19 нормативну грошову оцінку земель міста Харкова станом на 01.01.2019 року необхідно індексувати на коефіцієнт 1,89720602, який визначається виходячи з добутку коефіцієнтів індексації за 2014 рік-1,249, 2015 рік-1,433, 2016 рік-1,06, 2017 рік-1,0 та 2018 р-1,0.

Розрахунок шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої забрудненням земельних ресурсів неполярними вуглеводнями (нафтопродуктам) разом з претензією №161 від 06.11.2019 були надіслані на адресу відповідача.

Однак, після отримання претензії № 161 від 06.11.2019, про що свідчить повідомленням про вручення поштового відправлення № 587, відповідач шкоду за забруднення земельної ділянки добровільно не сплатив, що стало підставою для звернення до суду з вимогою стягнути з відповідача завдану шкоду у примусовому порядку.

Відповідно до ст. 14 Конституції України, а також ст. 1 Земельного кодексу України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно ст. 4 Закону України «Про охорону земель», правове регулювання у сфері охорони земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, цього Закону, інших нормативно-правових актів, які приймаються відповідно до них.

У відповідності до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

У відповідності до абз. 1 та 2 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про охорону земель», власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України.

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до пункту «б» статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Частиною 1 статті 167 Земельного кодексу України визначено, що господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

Згідно статті 35 Закону України «Про охорону земель», власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.

За приписами ст. 46 Закону України «Про охорону земель» при здійсненні господарської діяльності, пов`язаної із зберіганням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням і захороненням відходів, забезпечуються, зокрема, виконання заходів щодо запобігання або зменшення обсягів утворення відходів та екологічно безпечне поводження з ними.

Частиною 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 № 171 затверджено Методику визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - Методика).

Наданий ДЕІ розрахунок розміру шкоди, здійснений відповідно до Методики:

формула розрахунку шкоди базується на нормативній грошовій оцінці земельної ділянки та розраховується: Рш = А х Гоз х Пдх Кз х Кн х Кег, де

Рш - розмір шкоди від забруднення земель, грн.;

А - питомі витрати на ліквідацію наслідків забруднення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5;

Гоз - нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала забруднення (засмічення), грнЛкв.м. (згідно листа Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 10.07.2019р. № 11-20-10-5477/0/19-19);

Пд площа забрудненої земельної ділянки, м2 (визначена згідно акту відбору проб грунтів 13.06.2018р. № 08-2019/22-23 та ін.. і складає 28,0 кв.м. (ділянка 1);

Кз коефіцієнт забруднення земельної ділянки, що характеризує кількість забруднюючої речовини в об`ємі забрудненої землі залежно від глибини просочування (відповідно до п. 4.8.2. Методики Кз для неполярних вуглеводнів (або нафтопродуктів) (410*0,02)/(0,2*0,100*1000000,0)=0,0041; тобто при Кз<1 приймається рівним 1,0);

Кн коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини (відповідно до додатку Методики Кн нафтопродукти = 4);

Кег - коефіцієнт еколого-господарського значення земель (відповідно до додатку Методики для житлової та громадської забудови коефіцієнт еколого-господарського значення земель дорівнює 1,0).

В той же час, для врахування в цій формулі ДЕІ використала довідкові дані Державного земельного кадастру нормативної грошової оцінки по м. Харків, не врахувавши, що в даному випадку мова йде про конкретно визначену земельну ділянку, відповідно до якої є укладений діючий договір оренди. Додатково не враховано цільове призначення земельної ділянки та її грошову оцінку, виходячи з договорів оренди, які стосуються адреси: м. Харків, вул. Пащенківська, 17 (кадастровий номер :02:021:0005).

Так, відповідно до договору оренди земельної ділянки від 30.05.2003 (зареєстрований у Харківському міському управлінні земельних ресурсів 25.06.2003 за №7224/03), укладеного між Зарківською міською радою Харківської області та ТОВ «Нафтогарант», в оренду останньому передано земельну ділянку за адресою №м. Харків, вул. Пащенківська, б. 17, загальною площею 0,7125 га для експлуатації складу для зберігання нафтопродуктів.

Наведені обставини у їх сукупності дають підстави для висновку про неналежність доказів щодо розміру нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, а відтак про правомірність застосування при розрахунку шкоди нормативної грошової оцінки у розмірі 550,33 грн.

Крім того, як вбачається з листа управління Держгеокадастру від 10.07.2019 №11-20-10-5477/0/19-19, зазначені у ньому відомості були надані на запит Екологічної інспекції від 2420/03-10 від 03.07.2019 надання інформації щодо земельної ділянки, яка знаходиться в користуванні ТОВ «НВП «Агрінол» за адресою: м. Харків, вул. Пащенківська, 17.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що зазначена земельна ділянка не перебуває у користуванні ТОВ «НВП «Агрінол».

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи, її вина; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Надавши оцінку наведеним обставинам і доказам, суд доходить висновку, що позивач не довів розміру завданої відповідачем шкоди, а відтак і не довів наявності шкоди.

Щодо наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки.

Отже, наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою залежить не тільки від факту заподіяння шкоди, але й безпосередньо від її розміру.

Позивач не довів наявності шкоди у спірних відносинах.

За відсутності самої шкоди неможливе існування і причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою.

Крім того, судом враховано, що позивачем не надано доказів притягнення керівництва відповідача до адміністративної відповідальності за спричинення забруднення земельних ресурсів.

Доказами у справі, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Інші докази та пояснення учасників справи судом не приймаються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що оскільки позивач не довів наявності шкоди і причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, підстави для застосування до відповідача такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, відсутні.

За викладених обставин, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог через їх необґрунтованість та недоведеність.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 73, 86, 202, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Державної екологічної інспекції у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Агрінол про стягнення коштів відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Запорізької області протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22.10.2020 року.

Суддя О.А. Топчій