ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2020 р.м. ХарківСправа № 922/2023/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Пунтус Д.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі 1) Харківської міської ради 2) Північно-Східного офісу Держаудитслужби прокуратура, що забезпечує участь у справі Прокуратура Харківської області
до 1) ДЕПАРТАМЕНТУ ІНФРАСТРУКТУРИ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, м. Харків 2) Комунального підприємства "МІСЬКЕЛЕКТРОТРАНССЕРВІС", м. Харків
про визнання недійсним протоколу (рішення) засідання комітету замовника та визнання недійсним договору про закупівлю послуг
за участю представників:

прокурор - не з`явився

позивач (ХМР) - не з`явився

позивач (Північно-Східний офіс Держаудитслужби) - Альман Л.П.

відповідач (Департамент інфраструктури ХМР) - Безродний О.В., Шуст Ю.М.

відповідач (КП «Міськелектространс») - Гребенюк О.О.

ВСТАНОВИВ:

В червні до Господарського суду Харківської області звернувся Керівник Харківської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі 1) Харківської міської ради, 2) Північно-Східного офісу Держаудитслужби з позовом до 1) ДЕПАРТАМЕНТУ ІНФРАСТРУКТУРИ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, 2) Комунального підприємства "МІСЬКЕЛЕКТРОТРАНССЕРВІС" та просив суд:

- визнати незаконним та скасувати протокол (рішення) засідання Комітету Замовника (Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, ) про визначення Переможця від 17.04.2020 щодо закупівлі послуг «Утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги за оголошенням UA-2020-04-17-003054-а, яким визнано переможцем КП «Міськелектротранссервіс» ();

- визнати недійсним договір про закупівлю послуг №1320 від 15.05.2020 укладеного між Департаментом інфраструктури Харківської міської ради та КП «Міськелектротранссервіс» щодо закупівлі послуг «Утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги;

- судовий збір стягнути з відповідачів за такими реквізитами: прокуратура Харківської області, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010.

Прокурор стверджував, що оскаржений Договір №1320 від 15.05.2020 укладено за результатами процедури закупівлі, яка проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», тому він підлягає визнанню недійсним.

Ухвалою суду від 30.06.2020 р. прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи. Підготовче засідання неодноразово відкладалося з метою виконання завдання підготовчого провадження та забезпечення процесуальних прав сторін.

Ухвалою від 31.08.2020 р. було відмовлено у задоволені клопотання Харківської місцевої прокуратури № 1 про залучення до участі у справі за № 922/2023/20 Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (61022, м.Харків, площа Свободи, 5 Держпром, 6 під`їзд), код ЄДРОУ 2230473 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача.

Ухвалою, занесеною до протоколу підготовчого засідання від 31.08.2020 було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 14.09.2020 р. о 09:00. В судовому засіданні з розгляду справи по суті оголошувалася перерва, розгляд справи відкладався на 12.10.2020 р. об 11:00.

В судовому засіданні 12.10.2020 р. представник Північно-Східного офісу Держаудитслужби підтримав позовні вимоги, представники відповідачів проти позову заперечували з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Прокуратура та Харківська міська рада своїх представників у судове засідання не направили.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази та викладені доводи, судом встановлено наступне.

Харківською місцевою прокуратурою № 1 під час опрацювання розміщеної на офіційному веб-порталі публічних закупівель «Prozorro» інформації щодо проведених процедур публічних закупівель товарів, робіт та послуг розпорядниками бюджетних коштів було встановлено, що Департаментом інфраструктури Харківської міської ради на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель розміщено звіт про результати проведення переговорної процедури закупівлі UA-2020-04-17-003054-a про проведення процедури закупівлі послуг «Послуги з утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги. Вартість предмета закупівлі складає 41353769,00 гривень. Джерелом фінансування є кошти місцевого бюджету.

Прокурор вказував, що правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг встановлює Закон України «Про публічні закупівлі». Відповідно до ч.ч. 5, 6 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону. Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону. Спірна процедура закупівлі UA-2020-04-17-003054-а проведена 17.04.2020, а зміни внесені до Закону України «Про публічні закупівлі» набули чинності з 19.04.2020, отже, положення Закону України «Про публічні закупівлі» застосовується в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин.

Положеннями ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що він застосовується до замовників за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень. Згідно з ч . 1 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі» для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості. Частинами 3 та 4 даної статті закріплено, що тендерний комітет або уповноважена особа (особи), серед іншого: планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель; здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги, конкурентний діалог, переговорна процедура закупівлі. Згідно зі ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками. Згідно пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи.

Департаментом інфраструктури Харківської міської ради було проведено переговорну процедуру закупівель на підставі п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

Прокурор вказував, що наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 за №490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» затверджено форму повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури. Зокрема, пунктом 14 якої передбачено, що Замовник зазначає обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі). На веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель Замовником - Департаментом інфраструктури Харківської міської ради зазначено, що підставою для застосування переговорної процедури закупівлі є потреба у забезпеченні безперебійного руху електротранспорту в м. Харкові. За результатами дослідження ринку постачання послуг, суміжних з дорожнім перевезенням (послуги з використання інфраструктури міського наземного електричного транспорту) в межах м. Харкова комунальне підприємство «Міськелектротранссервіс» є утримувачем колійного господарства міського наземного електротранспорту контактної мережі, трамвайних та тролейбусних ліній з часткою 100% на ринку постачання послуги з використання інфраструктури наземного міського електричного транспорту в м. Харкові. Інші підприємства, які мають на балансі інфраструктуру міського наземного електричного транспорту і здійснюють зазначені функції, в м. Харкові відсутні, відповідно до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» зі змінами, внесеними рішенням 9 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 17.08.2011 «Про внесення змін до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» та враховуючи інші документи.

За твердженням прокурора, жодних посилань на експертні, нормативні, технічні та інші документи щодо проведених досліджень, які підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі Департаментом інфраструктури не здійснено. Саме лише перебування майна на балансі комунального підприємства не є виключною підставою для застосування переговорної процедури закупівлі Замовником. Крім того, послуги з обслуговування та ремонту об`єктів інфраструктури, як зазначає прокурор, можуть виконувати інші підприємства, в тому числі, зареєстровані поза межами міста Харкова. Тому, посилання Замовника на вивчення ринку постачання послуг, суміжних з дорожнім перевезенням (послуги з використання інфраструктури міського наземного електричного транспорту) в межах м. Харкова є дискримінаційним, оскільки Закон України «Про публічні закупівлі» не обмежує учасників закупівлі за принципом територіального місцезнаходження замовника та учасника. Як приклад, прокурор зазначав, що ТОВ «Сітірейл Технолоджі», , є переможцем закупівлі UA-2020-04-17-007234-a, яку проведено КП «Міськелектротранссервіс» з предметом закупівлі «Поточний ремонт контактної мережі тролейбусу по вул. Харківських Дивізій від просп. Героїв Сталінграду до просп. Московського, включаючи кільце 25 мікрорайону» код за ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги. Тому, на думку прокурора, вказане свідчить про те, що КП «Міськелектротранссервіс» не є єдиним можливим учасником вказаної закупівлі. Крім того, Департамент інфраструктури не проводив відкритих торгів з вказаним предметом закупівлі з метою отримання інформації щодо наявності конкуренції між учасниками, аналізу ринку цінових пропозицій, щоб переконатися в доцільності, правильності та законності обрання переговорної процедури закупівлі. Водночас, КП «Міськелектротранссервіс» самостійно здійснює закупівлі з аналогічним предметом в якості Замовника. Тобто, роботи, які мали б виконуватися КП «Міськелектротранссервіс» як єдиним можливим суб`єктом, виконує інше підприємство за результатами проведених закупівель.

Таким чином прокурор наголошував, що Замовник Департамент інфраструктури Харківської міської ради не обґрунтував та документально не підтвердив наявність підстави застосування переговорної процедури закупівлі «Послуги з утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс» визначеної пунктом 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, за твердженням прокурора, Департаментом інфраструктури Харківської міської ради при здійсненні закупівлі UA-2020-04-17-003054-a порушено основні принципи здійснення закупівель, передбачених ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія та ефективність, відкритість та прозорість, недискримінація учасників, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій, запобігання корупційним діям і зловживанням. Так, у звіті від 15.05.2020 про результати проведення процедури закупівлі UA-2020-04-17-003054-а в пункті 13 «Інформація про наявність і відповідність установленим законодавством вимогам документів, що підтверджують відповідність учасників кваліфікаційним критеріям згідно зі ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі», та наявність/відсутність обставин, установлених ст. 17 цього Закону» Замовником зазначено, що КП «Міськелектротранссервіс» відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. В той же час, п.7 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника. Закон України «Про публічні закупівлі» визначає, що пов`язана особа -це особа, яка відповідає будь-якій з таких ознак: юридична особа, яка здійснює контроль над учасником процедури закупівлі або контролюється таким учасником процедури закупівлі, або перебуває під спільним контролем з таким учасником процедури закупівлі; фізична особа або члени її сім`ї, які здійснюють контроль над учасником процедури закупівлі; службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, уповноважена здійснювати від імені учасника процедури закупівлі юридичні дії, спрямовані на встановлення, зміну або зупинення цивільно-правових відносин, та члени сім`ї такої службової (посадової) особи; фізичні особи - члени тендерного комітету, керівник замовника та/або члени їхніх сімей, які здійснюють контроль над учасниками процедури закупівлі або уповноважені здійснювати від імені учасника процедури закупівлі юридичні дії, спрямовані на встановлення, зміну або зупинення цивільно-правових відносин. Під здійсненням контролю розуміється можливість здійснення вирішального впливу або вирішальний вплив на господарську діяльність учасника процедури закупівлі безпосередньо або через більшу кількість пов`язаних фізичних чи юридичних осіб, що здійснюється, зокрема, шляхом реалізації права володіння або користування всіма активами чи їх значною часткою, права вирішального впливу на формування складу, результати голосування, а також вчинення правочинів, що надають можливість визначати умови господарської діяльності, надавати обов`язкові до виконання вказівки або виконувати функції органу управління учасника процедури закупівлі, або володіння часткою (паєм, пакетом акцій), що становить не менше ніж 25 відсотків статутного капіталу учасника процедури закупівлі.

В той же час, вивченням прокуратурою установчих документів КП «Міськелектротранссервіс», , встановлено, що КП «Міськелектротранссервіс» створено відповідно до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» зі змінами, внесеними рішенням 9 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 17.08.2011 «про внесення змін до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» (пункт 1.2. Статуту КП «Міськелектротранссервіс» від 2018 року, погодженого директором Департаменту інфраструктури Харківської міської ради та затвердженого заступником директора Департаменту - начальником управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 23.02.2018 - надалі Статут). Засновником КП «Міськелектротранссервіс» є територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради (пункт 1.3. Статуту). Підприємство у своїй діяльності керується Конституцією України, Законами України, постановами Верховної Ради України, указами та розпорядженнями Президента України, постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, рішеннями Харківської міської ради, рішеннями виконавчого комітету Харківської міської ради, розпорядженнями Харківського міського голови, іншими нормативними актами і цим Статутом (пункт 1.4. Статуту). КП «Міськелектротранссервіс» безпосередньо підпорядковано Департаменту інфраструктури Харківської міської ради (пункт 7.1. Статуту). Департамент інфраструктури Харківської міської ради здійснює такі повноваження по управлінню підприємством (п. 7.1.1 Статуту): погоджує внесення змін до Статуту, здійснює контроль за додержанням Статуту; погоджує організаційну структуру, чисельність працівників, штатний розпис; затверджує річні фінансові плани підприємства; здійснює контроль за раціональним використанням енергоресурсів, виконанням заходів з енергозбереження; погоджує кошторис доходів і видатків підприємства. Департамент інфраструктури Харківської міської ради може здійснювати перевірки фінансово-господарської діяльності підприємства на основі річних планів перевірок, а також має право на одержання від підприємства оперативної інформації (пункт 7.2. Статуту). Підприємство очолює Директор, який призначається на посаду розпорядженнями Харківського міського голови на умовах контракту за поданням Департаменту інфраструктури Харківської міської ради (пункт 7.3 Статуту). В свою чергу, відповідно до Положення про Департамент інфраструктури Харківської міської ради, затвердженого рішенням 31 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про внесення змін до положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» від 27.11.2019 за №1824/19 (надалі - Положення), Департамент інфраструктури Харківської міської ради є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється Харківською міською радою (пункт 1.1. Положення). Департамент у своїй діяльності підзвітний та підконтрольний Харківській міській раді, підпорядкований виконавчому комітету Харківської міської ради, міському голові та заступнику міського голови з питань інфраструктури міста (пункт 1.2 Положення). У своїй діяльності Департамент керується Конституцією України, Законами України, постановами Верховної Ради України, постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, актами Президента України, наказами Міністерства інфраструктури України, рішеннями Харківської міської ради та її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови, цим Положенням та іншими нормативними актами (пункт 1.4. Положення). Департамент утримується за рахунок коштів бюджету м. Харкова (пункт 2.3. Положення).

Враховуючи викладене, прокурор вказував, що в розумінні поняття «пов`язані особи», яке визначено в ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» КП «Міськелектротранссервіс» Харківської міської ради та Департамент інфраструктури Харківської міської ради є пов`язаними особами, оскільки всі ці юридичні особи не тільки перебувають під спільним контролем однієї юридичної особи, а саме засновника в особі Харківської міської ради, відповідно до установчих документів, але й КП «Міськелектротранссервіс» безпосередньо підпорядковано Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, який здійснює контроль над учасником процедури закупівлі. З урахуванням вимог ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник зобов`язаний був прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника. Стаття 30 Закону передбачає, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо наявні підстави, зазначені у ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі». Проте, всупереч вимогам Закону, Департамент інфраструктури Харківської міської ради уклав з КП «Міськелектротранссервіс» договір №1320 про закупівлю послуг від 15.05.2020.

Прокурор вказував, що оскільки оскаржений Договір №1320 від 15.05.2020 укладено за результатами процедури закупівлі, яка проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», договір підлягає визнанню недійсним.

У відзиві на позовну заяву КП «Міськелектротранссервіс» зазначало, що вказана переговорна процедура застосована першим відповідачем як виняток, у зв`язку з відсутністю конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи. Законом не визначено чіткий перелік документів, якими Замовник повинен обґрунтувати необхідність проведення переговорної процедури з підстав відсутності конкуренції. Твердження прокурора про те, що у даному випадку застосування переговорної процедури є безпідставним, з огляду на наявність конкуренції на відповідному ринку, КП «Міськелектротранссервіс» вважає такими, що позбавлені належного доказового обґрунтування, оскільки прокурором не надано належних та допустимих у розмінні ст.ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України доказів наявності конкуренції та зокрема можливості ТОВ «Сітірейл Технолоджі» надати послуги у відповідності до закупівлі закупівлі UA-2020-04-17-003054-а щодо надання послуг за кодом ДК 021:2015:50230000-6 - Послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги (утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротрансервіс»), не надано належних доказів наявності такої можливості у інших суб`єктів господарювання, окрім відповідача-2. Прокуратурою обставини наявності конкурентного середовища на ринку утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротрансервіс» доказово обґрунтовано не було. З моменту створення КП «Міськелектротранссервіс» і по сьогоднішній день, інші підприємства, які мають на балансі інфраструктуру міського наземного електричного транспорту та здійснюють зазначені функції, в м. Харкові - відсутні, тобто фактично КП «Міськелектротранссервіс» надані спеціальні, ексклюзивні права у сфері утримання колійного господарства міського наземного електротранспорту, контактної мережі, розвитку трамвайних та тролейбусних ліній, забезпечення надійного енергопостачання наземного електричного транспорту та безпеки дорожнього руху. КП «Міськелектротранссервіс» створено на підставі рішення XIIV сесії VI скликання Харківської міської ради Харківської області «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» від 26.05.2010 № 104/10. Вказаним рішенням Харківською міською радою надано підприємству ексклюзивне право на утримання колійного господарства міського наземного електротранспорту, контактної мережі, розвитку трамвайних та тролейбусних ліній, забезпечення надійного енергопостачання наземного електричного транспорту та безпеки дорожнього руху. КП «Міськелектротранссервіс» надані спеціальні права у сфері утримання колійного господарства міського наземного електротранспорту, контактної мережі, розвитку трамвайних та тролейбусних ліній, забезпечення надійного енергопостачання наземного електричного транспорту та безпеки дорожнього руху, що фактично обмежує провадження діяльності іншими підприємствами та істотно впливає на здатність інших осіб провадити зазначену діяльність.

КП «Міськелектротранссервіс» наголошувало, що перелік ознак, за наявності яких учасники є пов`язаними особами, зазначений у п.16 ч.1 ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі", є вичерпним. З аналізу вищевказаних норм, вбачається, що визначення терміну "пов`язана особа" в розумінні ст.1 та ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) поширюється виключно на учасників процедури закупівлі, члена (членів) тендерного комітету, уповноважених осіб замовника. При цьому Законом України "Про публічні закупівлі" не визначено як підставу для відхилення пропозиції учасника процедури закупівлі пов`язаність останнього із самим Замовником як юридичною особою. Позивачем факт пов`язаності КП «Міськелектротрансевіс» як учасника процедури закупівлі з членом (членами) Комітету замовника - Департаменту інфраструктури Харківської міської ради або із уповноваженою особою (особами) замовника не доведено.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог Харківська міська рада вказувала, що органи прокуратури не зазначені у cт. 7 Закону України «Про публічні закупівлі», як органи, на які покладено здійснення державного регулювання та контролю у сфері закупівель. Без проведення Північно-східним офісом Держаудитслужби державного фінансового контролю у Департаменті інфраструктури Харківської міської ради та встановлення порушення чинного законодавства, у нього відсутні будь-які повноваження щодо направлення до Департаменту інфраструктури вимоги про усунення порушень та звертатися до суду і інтересах держави, оскільки, ним жодних порушень чинного законодавства Департаментом інфраструктури не встановлено і не могло бути встановлено.

Також, Харківська міська рада зазначала, що згідно з висновком Харківської торгово-промислової палати від 31.01.2020, зробленого на замовлення замовника закупівлі, відповідно до якого палатою проведено дослідження ринку Харкова, щодо надання послуг з утримання, обслуговування та поточного ремонту об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», станом на 30.01.2020, Харківської торгово-промисловою палатою виявлено лише одну організацію КП «Міськелектротранссервіс» з кодом , що здійснює послуги з утримання, обслуговування та поточного ремонту об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс». Зазначене документально підтверджує наявності умов та підстав застосування відповідачем переговорної процедури закупівлі утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс» визначеної пунктом 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» №922 - VIII від 25.12.2015, зі змінами, зокрема, щодо можливої відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи.

За твердженням Харківської міської ради Департамент інфраструктури не є пов`язаною особою, оскільки Департамент не має право втручатись та не має можливості здійснення вирішального впливу на господарську діяльність КП «Міськелектротранссервіс», давати обов`язкові до виконання вказівки та не володіє часткою (паєм, пакетом акцій), яка становить не менше ніж 25 відсотків статутного капіталу учасника (п.20 ч.1 ст.1 Закону). Жоден із членів тендерного комітету, керівник Департаменту та/або члени їхніх сімей, не здійснюють контроль над КП «Міськелектротранссервіс» та не уповноважені здійснювати від імені підприємства юридичні дії, спрямовані на встановлення, зміну або зупинення цивільно-правових відносин. Тому Харківська міська рада просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог керівнику Харківської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі Північно - Східного офісу Держаудитслужби, Харківської міської ради до Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, КП «Міськелектротранссервіс» про визнання недійсним протоколу засідання комітету замовника та визнання недійсним договору про закупівлю послуг.

20.07.2020 р. Харківською міською радою було подано заяву (вх. 16504) про відмову від позову та закриття провадження у справі. В той же час, відповідно до ч. 5 ст. 55 ГПК України відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Також, Харківською міською радою 28.08.2020 р. за вх. 19753 було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, яку позивач мотивує з посиланням на те, що відсутня інформація про оскарження прокурором закупівлі послуги до уповноважених органів, які здійснюють контроль у разі виявлення ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, а відтак, за твердженням міської ради, прокурором не обґрунтовані та не доведені підстави представництва інтересів держави в суді.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог і викладених учасниками справи доводів та заперечень, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

Згідно ч. 3-4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

На виконання зазначених вимог при зверненні до суду з позовом прокурором було обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначено орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Обґрунтовуючи підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, прокурор вказував, що відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 № 43, державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Згідно з п. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі. Крім цього, статтею 7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізують державну політику у сфері публічних закупівель. Для виконання покладених завдань органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави. Отже, виходячи з наведеного, Державна аудиторська служба України є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних відносинах. Проте, органами Державної аудиторської служби України до теперішнього часу не вжито заходів до усунення зазначених порушень, що призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких покладено на прокуратуру. Зокрема, опрацюванням відомостей електронної системи закупівель на сайті «Prozorro» встановлено, що як протягом проведення процедури закупівлі, так і на час звернення прокурора із позовною заявою в електронній системі відсутня інформація про початок моніторингу оскаржуваної процедури закупівлі, висновок про результати моніторингу закупівлі не оприлюднено. Відсутність претензійно-позовної роботи з відповідачами у справі свідчить про нездійснення уповноваженим державним органом покладеного на нього законом обов`язку із захисту державних інтересів.

Зазначені у позові порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» завдають шкоди територіальній громаді у вигляді незаконних витрат коштів, унеможливлює раціональне та ефективне використання місцевих коштів і здатне спричинити істотної шкоди інтересам територіальної громади. Оскільки закупівля замовником послуг для забезпечення потреб територіальної громади є публічною закупівлею, тому правильне застосування Закону України «Про публічні закупівлі» входить в поняття «інтерес держави», на захист якого прокурором подано цей позов.

Відповідно до Положення, Департамент інфраструктури Харківської міської ради утримується за рахунок коштів бюджету м. Харкова (пункт 2.3. Положення). Засновником Департаменту інфраструктури є Харківська міська рада. Замовником здійснюється закупівля саме за рахунок коштів бюджету міста Харкова. Тобто, Харківська міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Харківської міської ради. Порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» завдають шкоди територіальній громаді у вигляді незаконних витрат коштів, унеможливлює раціональне та ефективне використання місцевих коштів і здатне спричинити істотної шкоди інтересам територіальної громади.

Прокурор вказував, що незважаючи на наявні порушення вимог законодавства, Харківська міська рада, як уповноважений орган, до теперішнього часу не звернулась з позовом про визнання спірного правочину недійсним, із чого вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді.

На виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» місцевою прокуратурою повідомлено Північно-Східний офіс Держаудитслужби та Харківську міську раду про намір звернутися до господарського суду з позовною заявою (а.с. 59-61, том 1).

Вивчивши доводи прокурора відносно наявності підстав його звернення до суду з позовною заявою, судом було встановлено, що на виконання вимог ст. 53 ГПК України, ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурором при зверненні до суду з позовом було належним чином обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду саме прокурора, а також зазначено орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, тому суд відмовляє у задоволенні заяви Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду (вх. 19753 від 28.08.2020).

Надаючи оцінку викладеним учасниками справи доводам та запереченням щодо заявлених прокурором позовних вимог, суд враховує наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі». Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

До вказаного Закону неодноразово вносилися зміни. Відповідно до ч.ч. 5, 6 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону. Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Спірна процедура закупівлі UA-2020-04-17-003054-а проведена 17.04.2020, а зміни внесені до Закону України «Про публічні закупівлі» набули чинності з 19.04.2020, отже, положення Закону України «Про публічні закупівлі» застосовується в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі» для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості. Частинами 3 та 4 даної статті закріплено, що тендерний комітет або уповноважена особа (особи), серед іншого: планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель; здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги, конкурентний діалог, переговорна процедура закупівлі. Згідно зі ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками. Згідно пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи.

Як вбачається з матеріалів справи, та що не заперечується учасниками справи, Департаментом інфраструктури Харківської міської ради було проведено переговорну процедуру закупівель на підставі п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 за №490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» затверджено форму повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури. Пунктом 14 вказаної форми передбачено, що Замовник зазначає обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі).

Департаментом інфраструктури Харківської міської ради було зазначено, що підставою для застосування переговорної процедури закупівлі є потреба у забезпеченні безперебійного руху електротранспорту в м. Харкові. За результатами дослідження ринку постачання послуг, суміжних з дорожнім перевезенням (послуги з використання інфраструктури міського наземного електричного транспорту) в межах м. Харкова комунальне підприємство «Міськелектротранссервіс» є утримувачем колійного господарства міського наземного електротранспорту контактної мережі, трамвайних та тролейбусних ліній з часткою 100% на ринку постачання послуги з використання інфраструктури наземного міського електричного транспорту в м. Харкові. Інші підприємства, які мають на балансі інфраструктуру міського наземного електричного транспорту і здійснюють зазначені функції, в м. Харкові відсутні, відповідно до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» зі змінами, внесеними рішенням 9 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 17.08.2011 «Про внесення змін до рішення 44 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 26.05.2010 «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» та враховуючи інші документи.

Як стверджував прокурор, жодних посилань на експертні, нормативні, технічні та інші документи щодо проведених досліджень, які підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі Департаментом інфраструктури не здійснено, однак суд не може визнати такі твердження обґрунтованими з огляду на таке.

Законом не визначено чіткий перелік документів, якими Замовник повинен обґрунтувати необхідність проведення переговорної процедури з підстав відсутності конкуренції, тому суд надає оцінку наданим сторонами доказам з огляду на приписи ст. 79 ГПК України.

КП «Міськелектротранссервіс» створено на підставі рішення XIIV сесії VI скликання Харківської міської ради Харківської області «Про створення комунального підприємства «Міськелектротранссервіс» від 26.05.2010 № 104/10. Вказаним рішенням Харківською міською радою надано підприємству право на утримання колійного господарства міського наземного електротранспорту, контактної мережі, розвитку трамвайних та тролейбусних ліній, забезпечення надійного енергопостачання наземного електричного транспорту та безпеки дорожнього руху. КП «Міськелектротранссервіс» надані спеціальні права у сфері утримання колійного господарства міського наземного електротранспорту, контактної мережі, розвитку трамвайних та тролейбусних ліній, забезпечення надійного енергопостачання наземного електричного транспорту та безпеки дорожнього руху, що фактично обмежує провадження діяльності іншими підприємствами та істотно впливає на здатність інших осіб провадити зазначену діяльність. Інші підприємства, які мають на балансі інфраструктуру міського наземного електричного транспорту та здійснюють зазначені функції, в м. Харкові - відсутні.

Згідно з висновком Харківської торгово-промислової палати від 31.01.2020 (а.с. 219, том 1), зробленого на замовлення № 118/20 замовника закупівлі, відповідно до якого палатою проведено дослідження ринку Харкова, щодо надання послуг з утримання, обслуговування та поточного ремонту об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», станом на 30.01.2020, Харківської торгово-промисловою палатою виявлено лише одну організацію КП «Міськелектротранссервіс» з кодом , що здійснює послуги з утримання, обслуговування та поточного ремонту об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс».

Відповідно до ЗУ «Про торгово-промислові палати в Україні», який визначає загальні правові, економічні та соціальні засади створення торгово-промислових палат в Україні, встановлює організаційно-правові форми і напрями їх діяльності, а також принципи їх взаємовідносин з державою, торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн. Завданнями торгово-промислових палат є зокрема надання довідково-інформаційних послуг, основних відомостей, що не є комерційною таємницею, про діяльність українських підприємців і підприємців зарубіжних країн згідно з національним законодавством; організація взаємодії між суб`єктами підприємницької діяльності, координація їх взаємовідносин з державою в особі її органів; сприяння розвитку торгових та інших чесних звичаїв у підприємницькій діяльності; виконання інших завдань, передбачених її статутом.

Враховуючи викладене, не спростування прокурором наявних доказів відсутності конкурентного середовища на ринку утримання, обслуговування та поточного ремонту об`єктів транспортної інфраструктури міста Харкова, суд вважає безпідставними посилання прокурора на відсутність обґрунтування та документального підтвердження наявності підстав застосування переговорної процедури закупівлі «Послуги з утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс».

Умови застосування та порядок проведення переговорної процедури закупівлі врегульовані окремим розділом ЗУ «Про публічні закупівлі» - Розділом VI «ПЕРЕГОВОРНА ПРОЦЕДУРА ЗАКУПІВЛІ».

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, діючій на час проведення процедури) переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

Згідно абз. 2 ч. 1 вказаної статті замовник під час проведення переговорів вимагає від учасника подання ним підтвердженої документально інформації про відповідність учасника кваліфікаційним вимогам відповідно до статті 16 цього Закону.

Згідно ч. 3 вказаної статті за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) замовник приймає рішення про намір укласти договір. Переговорна процедура закупівлі відміняється замовником з підстав, визначених в ч. 4 ст. 35 ЗУ «Про публічні закупівлі».

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що в силу особливостей проведення переговорної процедури, ЗУ «Про публічні закупівлі» (у редакції, діючій на час проведення процедури) встановлював, що замовник під час проведення переговорів вимагає від учасника лише подання ним підтвердженої документально інформації про відповідність учасника кваліфікаційним вимогам відповідно до статті 16 цього Закону.

Зазначене також підтверджується із загальної економічної та процесуальної специфіки проведення переговорної процедури за умови відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи.

Згідно ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в діючій редакції) замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону). Згідно ч. 3 ст. 40 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в діючій редакції) замовник (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої цієї статті) під час проведення переговорів вимагає від учасника (учасників) надати підтвердження про відсутність підстав для відмови йому (їм) в участі у процедурі закупівлі відповідно до частини першої статті 17 цього Закону.

Таким чином, ЗУ «Про публічні закупівлі» і в поточній редакції виключає застосування вимог ст. 17 ЗУ «Про публічні закупівлі» до переговорної процедури, яка проводиться у зв`язку з відсутністю конкуренції (пункт 2 частини другої ст. 40 ЗУ «Про публічні закупівлі» в діючій редакції).

Аналіз зазначених обставин та ЗУ «Про публічні закупівлі», як в редакції тексту Закону на час проведення процедури закупівлі так і його діючої редакції, дає підстави для висновку про відсутність підстав у Замовника під час проведення переговорів вимагати від учасника подання ним підтвердження про відсутність підстав для відмови йому (їм) в участі у процедурі закупівлі відповідно до частини першої статті 17 цього Закону.

З огляду на встановлені обставини та нормативні приписи, суд не вбачає підстав для визнання незаконним та скасування протоколу (рішення) засідання Комітету Замовника (Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, ) про визначення Переможця від 17.04.2020 щодо закупівлі послуг «Утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги за оголошенням UA-2020-04-17-003054-а, яким визнано переможцем КП «Міськелектротранссервіс» () та про визнання недійсним договору про закупівлю послуг №1320 від 15.05.2020 укладеного між Департаментом інфраструктури Харківської міської ради та КП «Міськелектротранссервіс» щодо закупівлі послуг «Утримання, обслуговування та поточний ремонт об`єктів транспортної інфраструктури КП «Міськелектротранссервіс», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50230000-6 - послуги з ремонту, технічного обслуговування дорожньої інфраструктури і пов`язаного обладнання та супутні послуги.

Враховуючи викладене, позовні вимоги прокурора не підлягають задоволенню з огляду на їх необґрунтованість.

З урахуванням відмови в задоволенні позову та приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору по даній справі не підлягають покладенню на відповідачів.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 1, 2, 5, 7, 11, 13, 14, 15, 73, 74, 80, 86, 129, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду (вх. 19753 від 28.08.2020).

Відмовити у задоволенні позовних вимог Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення його повного тексту. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається в строки та в порядку визначеному ст.ст. 256, 257 ГПК України з врахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "19" жовтня 2020 р.

Суддя Л.С. Лаврова