УХВАЛА

м. Київ

20.10.2020Справа № 910/1751/20

За позовомДержавної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав»
до1. Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» 2. Japanese Society for Rights of Authors Composers and Publishers (JASRAC)
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні
позивачаОСОБА_1
провизнання недійсним договору
суддя Босий В.П.

Представники сторін:
не викликалися

ВСТАНОВИВ:

Державна організація «Українське агентство з авторських та суміжних прав» звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації «Українська агенція з авторських та суміжних прав» та Japanese Society for Rights of Authors Composers and Publishers (JASRAC) про визнання недійсним договору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі ОСОБА_1 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, призначено підготовче засідання на 18.01.2021, вирішено звернутися з судовим дорученням для вручення компанії Japanese Society for Rights of Authors Composers and Publishers (JASRAC) (3-6-12 Uehara, Shilbuya-ku Tokyo 151-8540, Japan) в порядку, передбаченому Конвенцією про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах. У зв`язку з викладеним, вказаною ухвалою суду зобов`язано Державну організацію «Українське агентство з авторських та суміжних прав» в строк до 03.08.2020 подати до суду належним чином (нотаріально) засвідчений переклад на японську мову у трьох примірниках: позовної заяви з додатками, ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 у справі №910/1751/20.

27.07.2020 до Господарського суду міста Києва від представника Державної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав» надійшло клопотання про продовження процесуального строку для надання суду належним чином засвідчених перекладів на японську мову до закінчення строку дії карантину.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

З урахуванням необхідності розгляду клопотання позивача про продовження процесуального строку, провадження у даній справі підлягає поновленню.

Розглянувши клопотання представника Державної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав», всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, суд встановив наступне.

За змістом ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частинами першою - четвертою статті 119 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Таким чином, за змістом вказаної норми, процесуальний строк, який не закінчився, може бути продовжений судом за клопотанням сторони або з власної ініціативи, а строк який закінчився - поновлений.

Як вбачається із заяви представника Державної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав», ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 зобов`язано Державну організацію «Українське агентство з авторських та суміжних прав» в строк до 03.08.2020 подати до суду належним чином (нотаріально) засвідчений переклад на японську мову у трьох примірниках: позовної заяви з додатками, ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 у справі №910/1751/20.

Заявник вказує, що переклад на японську мову юридичного тексту є досить складним та специфічним, а обсяг документів, які треба перекласти, є значним. Позивач вказує, що він не може об`єктивно виконати вимоги ухвали суду та потребує додаткового часу, враховуючи ситуацію в країні, що склалася у зв`язку з поширенням коронавірусу COVID-19.

У зв`язку з викладеним, позивач просить суд продовжити строк для подання витребуваних перекладів до закінчення строку дії карантину.

Суд враховує, що відповідну заяву про продовження строків на надання витребуваних документів заявником направлено до Господарського суду міста Києва 23.07.2020, що підтверджується інформацією кур`єрської служби на конверті з відправленням, тобто, в строк, передбачений ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом системного аналізу приписів статей 86, 236, 277 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Так, відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до п. 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Згідно з ч. 4 розділу Х Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При цьому, суд звертає увагу на необхідність дотримання пункту 7 частини 1 статті 129 Конституції України, відповідно до якої однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

Застосовуючи відповідно до ч. 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин, з метою виконання завдань господарського судочинства та дотримання його основних засад, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви позивача, а саме в частині продовження строку, встановленого п. 10 ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 на надання суду витребуваних документів (перекладів), до 10.12.2020.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 4 частини першої статті 228 цього Кодексу - до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави на судове доручення про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119, 229, 230 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі №910/1751/20.

2. Заяву Державної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав» про продовження строку задовольнити частково.

3. Продовжити Державній організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав» строк, встановлений п. 10 ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 на надання суду належним чином (нотаріально) засвідчений переклад на японську мову у трьох примірниках: позовної заяви з додатками, ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 у справі №910/1751/20, до 10.12.2020.

4. В іншій частині в задоволенні заяви Державної організації «Українське агентство з авторських та суміжних прав» відмовити.

5. Провадження у справі №910/1751/20 зупинити до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави на судове доручення про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів.

6. Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі.

Суддя В.П. Босий