РІШЕННЯ

Іменем України

20 жовтня 2020 року м. Чернігівсправа № 927/754/20

Господарський суд Чернігівської області у складі: головуючого судді Федоренко Ю.В., секретаря судового засідання Сиворакша Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом:

Заступника керівника Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державна екологічна інспекція у Чернігівській області

До відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоряне 71»

Предмет спору: про стягнення 4 113 грн

Представники сторін:

від позивача: не прибув.

Від відповідача: Андрущенко М.О., керівник

Від третьої особи: не прибув.

В розгляді справи приймав участь прокурор Чернігівської місцевої прокуратури Тишковець Л.В.

Заступником керівника Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивача Чернігівської міської ради подано позов до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Зоряне 71 про відшкодування шкоди, заподіяної пошкодженням та незаконною рубкою дерев в розмірі 4113,00 грн.

Заявлену до стягнення суму шкоди позивач просить розподілити наступним чином: 1233,90 грн до спеціального фонду Державного бюджету України, 822,60 грн до спеціального фонду Чернігівського обласного бюджету, 2056,50 грн до фонду охорони навколишнього природного середовища Чернігівської міської ради.

Дії суду щодо розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 25.08.2020 вказана позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі № 927/754/20, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи по суті призначено на 21.09.2020.

Також вказаною ухвалою суду на підставі ст. 50 ГПК України залучено до участі у справі Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до ст.165, 251 ГПК України вказаною ухвалою відповідачу було встановлено 15 денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для надання відзиву на позовну заяву.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі № 927/754/20 від 25.08.2020, яка була направлена судом відповідачу рекомендованим листом на адресу вказану у позовній заяві позивачем повернулась до суду 16.09.2020 без вручення адресату з поштовою відміткою «повертається».

Відповідно до ч. 5 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Частиною 5 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Відповідно до ч.7 ст.120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Оскільки ухвала суду про відкриття провадження у справі від 25.08.2020 направлялась відповідачу на адресу, вказану в позовній заяві та повернулась на адресу суду з відміткою відділення поштового зв`язку «повертається», суд вважає, що враховуючи приписи ст. 120, 242 ГПК України відповідач належним чином повідомлений про відкриття провадження у справі та встановлення йому строку для подання відзиву.

У даному випадку судом також враховано, що інформація стосовно слухання судом справ є публічною і розміщується на офіційному сайті Господарського суду Чернігівської області в мережі Інтернет, що також свідчить про наявність у учасників справи можливості дізнатись про слухання справи за їх участю.

За приписами ч.1 ст.9 Господарського процесуального кодексу України, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України Про доступ до судових рішень, усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України Про доступ до судових рішень).

Таким чином, судом було вжито всіх заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкритття провадження у справі та відповідач не був позбавлений права та можливості також ознайомитись з ухвалою суду від 25.08.2020 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

18.09.2020 до суду надійшло клопотання Державної екологічної інспекції у Чернігівській області в якому просить суд розгляд справи проводити без участі Інспекції.

В судовому засідання 21.09.2020 суд постановив протокольну ухвалу про відкладення розгляду справи на 20.10.2020.

Ухвалу повідомлення від 21.09.2020 про відкладення розгляду справи на 20.10.2020 отримано представниками позивача, відповідача та третьої особи 07.10.2020, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, які містяться в матеріалах справи.

16.10.2020 до суду надійшло клопотання Державної екологічної інспекції у Чернігівській області в якому просить суд розгляд справи, який призначений на 20.10.2020 проводити без участі Інспекції. Вказане клопотання судом задоволено.

У судовому засіданні 20.10.2020 була проголошена вступна та резолютивна частини рішення на підставі ст.240 Господарського процесуального кодексу України.

Позиції учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Чернігівською місцевою прокуратурою в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру встановлено, що Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку Зоряне 71 в порушення вимог ст. ст. 10, 25 Закону України Про рослинний світ, Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ № 1045 від 01.08.2006, без передбаченого законом дозволу, здійснено самовільне знесення зелених насаджень, а саме 6 ростучих плодових дерев (вишня 4 шт, абрикос 2 шт) біля будинку № 71 по вул. Красносільського у м. Чернігові.

Державна екологічна інспекція у Чернігівській області у письмовому поясненні № 15/2622 від 01.09.2020 підтримала позов заступника керівника Чернігівської місцевої прокуратури, вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими та підтверджені належними доказами.

У судовому засіданні 20.10.2020 представник відповідача голова ОСББ Андрущенко М.О. надала усні пояснення, що дерева були зрубані за зверненням самих мешканців будинку бо вони затуляли вікна та руйнували фундамент, оскільки висаджені близько до будинку, що не відповідає встановленим нормам, а також зазначила, що зрубані дерева були висаджені мешканцями будинку самостійно, а тому вона не знала, що їх вирубку необхідно погоджувати; нею в якості компенсації за вирубку дерев були висаджені нові дерева, проте письмове підтвердження цього факту відсутнє; Державна екологічна інспекція про висадку нових дерев відповідачем письмово не повідомлялась.

За приписами ч. 1 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Відповідно до ч. 8, 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки відповідач своїм правом на подання відзиву у визначений судом у відповідності до господарського процесуального закону строк не скористався, за таких обставин, рішення приймається за наявними матеріалами справи, на підставі ч.2 ст.178 ГПК України.

Фактичні обставини справи.

04.11.2019 Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області проведено перевірку по контролю за дотриманням вимог природоохоронного законодавства за результатами якої складено акт № 86/12 в якому зазначено, що розглядом звернення громадян із вул. Красносільського, 71 у м. Чернігові стосовно самовільного знесення ростучих плодових дерев встановлено, що на відстані від 3-5 метрів від будинку № 71 по вул. Красносільського в м. Чернігові, ОСББ «Зоряне-71» організоване самовільне знесення ростучих плодових дерев: - вишня 4 шт. діаметрами 23,5 см; 21,0 см; 18,5 см; 14,5 см, абрикос 2 шт діаметрами: -33,0см; 21,5 см. що є порушенням ст. 10,25 Закону України «Про рослинний світ», постанови КМУ № 1045 від 01.08.2006 зі змінами від 03.08.2013 № 466.(а.с.11).

За вказаним фактом державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Сподаренком А.П. 13.11.2019, складено відносно голови ОСББ «Зоряне-1» ОСОБА_1 протокол № 001780 про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП (а.с. 16).

Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Сподаренка А.П. № 129/12 від 19.11.2019, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Штраф сплачено ОСББ «Зоряне-71» згідно платіжного доручення № 549 від 29.11.2019 (а.с. 17-18).

Відповідно до розрахунку, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Сподаренком А.П., згідно постанови Кабінету Міністрів України № 559 від 08.04.1999 Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, загальна сума розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев по вул. Красносільського,71 в м. Чернігові ОСББ «Зоряне-71» становить 4113,00 грн (а.с. 19).

11.12.2019 Державна екологічна інспекція у Чернігівській області звернулась до відповідача з претензією № 15-14/3225 про відшкодування шкоди у сумі 4113,00 грн, яка отримана представником відповідача 17.01.2020, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 20-21).

Відповідач в добровільному порядку заподіяну шкоду не відшкодував, що і стало підставою для звернення до суду з даною позовною заявою.

Як встановлено ч.1,3 та 4 ст.23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до ч.3-5 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року у справі № 1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

В кожному конкретному випадку прокурор чи його заступник самостійно визначає, з посиланням на законодавство, підстави подання позову, вказує в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Однією із підстав для представництва є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою палатою Верховного Суду України у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Слід зазначити, що держава може вступати як у цивільні (господарські), так і в адміністративні правовідносини. У випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими учасниками цивільних правовідносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Отже, поведінка органів, через які діє держава в цивільних або адміністративних відносинах, розглядається як поведінка держави в цивільних (господарських) або адміністративних відносинах. При цьому відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Отже, як у цивільних (господарських), так і в адміністративних відносинах органи, через які діє держава, не мають власних прав і обов`язків, але наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних відносинах.

Державу в судовому процесі, зокрема як позивача, може представляти орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, суд доходить висновку, що Чернігівська міська рада наділена правом звернення до суду з позовом щодо про відшкодування шкоди, заподіяної пошкодженням та незаконною рубкою дерев.

Перед поданням позову прокурор звертався до позивача з запитом, що підтверджується відповіддю останнього від 10.07.2020 (а.с.22) в якій зазначено, що за результатами розгляду запита Чернігівської місцевої прокуратури стосовно матеріалів перевірки державною екологічною інспекцією у Чернігівській області дотримання вимог природоохоронного законодавства та території міста Чернігова повідомлено, що Чернігівською міською радою та її виконавчими органами заходи щодо стягнення з ОСББ «Зоряне-71» шкоди, завданої навколишньому природному середовищу порушенням природоохоронного законодавства незаконною вирубкою дерев по вул. Красносільського, 71 в м. Чернігові, не вживалися, у зв`язку з чим просило прокуратуру в межах наданих повноважень вжити відповідні заходи представницького характеру щодо стягнення в судовому порядку з ОСББ «Зоряне-71» вказаної шкоди.

Невжиття компетентним органом - Чернігівською міською радою заходів щодо стягнення з відповідача відшкодування шкоди, заподіяної пошкодженням та незаконною рубкою дерев, свідчить про бездіяльність цього органу.

Несплата відповідачем нарахованої йому суми відшкодування призводить до ненадходження коштів до Державного бюджету України, що порушує інтереси держави.

За таких обставин суд приходить до висновку, що у прокурора були підстави для звернення з даною позовною заявою до Господарського суду Чернігівської області в зв`язку з тим, що Чернігівська міська рада за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту не вживає належних заходів щодо стягнення шкоди, завданої пошкодженням та незаконною рубкою дерев для усунення порушень інтересів держави та поновлення її прав.

Представництво інтересів держави в суді є конституційною функцією органів прокуратури, а подача позову - єдиним можливим заходом реагування, направленим на реальне поновлення порушених прав та інтересів держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не було вжито достатніх та належних заходів щодо стягнення з відповідача відшкодування шкоди, заподіяної пошкодженням та незаконною рубкою дерев в розмірі 4113,00 грн, оскільки відповідний позов до суду пред`явлено не було, внаслідок чого державні інтереси залишаються незахищеними.

За наведених обставин, суд доходить висновку, що прокурор підтвердив наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді при зверненні із цим позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, обґрунтовуючи наявність підстав для звернення з даним позовом в інтересах держави в особі позивача, прокурор вказував на те, що наявність підстав для звернення до суду із позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля у органів місцевого самоврядування передбачена п. б ст. 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища відповідно до якого місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Згідно з ст. 33 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні та делеговані повноваження, серед яких в тому числі здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використання і охорона земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів тощо.

Порушення у сфері охорони рослинного світу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, завдає шкоду економічним інтересам держави.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При стягненні шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, слід врахувати приписи ст. 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища та вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерев внаслідок порушення норм у сфері охорони рослинного світу.

Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Статтею 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України визначено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 1172 Цивільного кодексу України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Особливості застосування цивільно правової відповідальності за заподіяну шкоду можуть бути передбачені спеціальними законами, які регулюють питання охорони певного виду такого середовища.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях або бездіяльності (діях або бездіяльності його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

В даному випадку, факт пошкодження дерев до ступеня припинення росту, вирубку ростучих дерев, підтверджено складеним за наслідками перевірки Актом № 86/12 від 04.11.2019 року. Даний акт нагляду (контролю) є чинним на час вирішення спору, відповідачем відомості, зазначені в акті та матеріалах перевірки, в установленому порядку належними і допустимими доказами не спростовані.

Крім того, у матеріалах справи відсутні докази оскарження вищезазначеного акту перевірки у встановленому законом порядку, а відтак, на час вирішення спору він є чинним, відомості, зазначені в акті, відповідачем за допомогою належних і допустимих доказів не спростовані, контррозрахунок розміру шкоди відповідачем не подано.

Розрахунок розміру завданої шкоди проведено у відповідності до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 №559, у редакції постанови КМУ від 01.02.2012 №111, акту №86/12 та відомості переліку пнів незаконно знесених дерев від 04.11.2019.

Звернувшись до суду з даним позовом, прокурор просить стягнути з відповідача 4113,00 грн на відшкодування шкоди, завданої незаконною рубкою дерев. Доказів відшкодування вказаної суми відповідачем суду не подано, з огляду на зазначене завдана шкода підлягає стягненню з відповідача у заявленому прокурором розмірі 4113,00 грн.

Крім того, вина заподіювача шкоди презюмується, тобто, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача, навпаки, відповідач повинен довести, що шкоду завдано не з його вини, або ж у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди. Відповідачем не спростовано факту завдання шкоди.

Враховуючи зазначене вище, суд дійшов висновку щодо наявності факту порушення відповідачем законодавства про охорону рослинного світу.

Аргументи представника відповідача зазначені в судовому засіданні 20.10.2020 не заслуговують на увагу, оскільки в установленому порядку не підтверджені належними і допустимими доказами, а також спростовуються вищенаведеним.

Згідно ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 та 3 ст.80 Господарського процесуального кодексу України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач доказів на спростування викладених прокурором обставин суду не надав як і не підтвердив компенсації завданої шкоди шляхом висадки зелених насаджень.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані, підтверджені допустимими доказами, тому доходить висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Судовий збір відповідно до ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України покладається на відповідача.

Керуючись ст.129, 232 233, 236-238, 240 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зорене 71», вул. Красносільського, 71, кв.132, , на користь Чернігівської міської ради, вул. Магістрацька, 7, м. Чернігів, , 4 113 грн на відшкодування шкоди, завданої пошкодженням та незаконною рубкою дерев, шляхом перерахування коштів одержувачам: 1 233,90 грн до спеціального фонду Державного бюджету України; 822,60 грн до спеціального фонду Чернігівського обласного бюджету; 2 056,50 грн на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Чернігівської міської ради (отримувач: УК в м. Чернігові (м. Чернігів) 24062100, , р/р UA1025002.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зорене 71», вул. Красносільського, 71, кв.132, , на користь прокуратури Чернігівської області (рахунок UA00006008, банк Державна казначейська служба України м. Київ, одержувач прокуратура Чернігівської області, ) судовий збір у розмірі 2 102 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у строки, встановлені ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду у строки визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повне рішення складено 26.10.2020.

Суддя Ю.В.Федоренко