УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

20.10.2020Справа № 910/15738/20

Суддя Господарського суду міста Києва Павленко Є.В., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України та акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про визначення розміру статутного капіталу та визначення розміру частки акцій у статутному капіталі,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України та акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (далі - Банк) про визначення розміру статутного капіталу Банку в розмірі 21 256 468 800,00 грн., що поділений на 75 915 960,00 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 380,00 грн. кожна, які становлять 100 % від загальної кількості випущених акцій Банку, а також визначення розміру частки акцій позивача у статутному капіталі Банку в розмірі 33,2525 % статутного капіталу Банку, що складається з 25 243 985 штук простих іменних акцій, випущених Банком.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Проте судом встановлено, що матеріали позовної заяви не містять жодних доказів направлення її копії, а також копій доданих до неї документів відповідачам.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становить 2 102,00 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що позивачем було заявлено дві позовні вимоги майнового характеру про визначення розміру статутного капіталу в розмірі 21 256 468 800,00 грн. та визначення розміру частки акцій позивача у статутному капіталі.

Відтак, за чинним законодавством ОСОБА_1 мав сплатити за подання до суду цієї позовної заяви судовий збір у розмірі 735 700,00 грн. Однак, позивачем всупереч пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до матеріалів його позовної заяви жодних документів, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, додано не було. Дана обставина підтверджується складеним відповідальними працівниками відділу канцелярії актом про відсутність вкладень від 15 жовтня 2020 року.

Докази того, що позивач у встановленому законом порядку звільнений від сплати судового збору, а також клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, у матеріалах даної позовної заяви відсутні.

Частинами 2-4 статті 164 ГПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Судом встановлено, що до матеріалів позовної заяви не додано документи, зазначені в переліку додатків до позовної заяви та на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, а саме: роздруківки з вебсайту Агентства з розвитку інфраструктури фондового ринку України (SMIDA) про власників крупних пакетів акцій АТ КБ "Приватбанк" (10 та більше %) станом на 3 квартал 2016 року; роздруківки з вебсайту Національного банку України відомостей про остаточних ключових учасників у структурі власності АТ КБ "Приватбанк" станом на 31 березня 2016 року; роздруківки інформації з ЄДР щодо Кабінету Міністрів України; роздруківки інформації з ЄДР щодо АТ КБ "Приватбанк". Дана обставина також підтверджується складеним судом актом від 15 жовтня 2020 року.

Разом із тим, згідно з пунктом 2 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява має містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс.

Проте з поданої до суду позовної заяви вбачається, що позивачем не було вказано свого місця проживання чи перебування, а також поштовий індекс.

Відповідно до частини 2 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає (частина 7 статті 120 ГПК України).

Водночас судом зроблено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Банку, в якому зазначено адресу фізичної особи ОСОБА_1 , як засновника даної юридичної особи, а саме: АДРЕСА_1 .

За змістом частин 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки дана позовна заява не відповідає вищезазначеним вимогам ГПК України, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 174, 234 ГПК України

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

ОСОБА_1 подати до Господарського суду міста Києва протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали докази сплати судового збору в розмірі 735 700,00 грн., докази, які підтверджують відправлення відповідачам копії позовної заяви з доданими до неї документами листом з описом вкладення, докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: роздруківку з вебсайту Агентства з розвитку інфраструктури фондового ринку України (SMIDA) про власників крупних пакетів акцій АТ КБ "Приватбанк" (10 та більше %) станом на 3 квартал 2016 року; роздруківку з вебсайту Національного банку України відомостей про остаточних ключових учасників у структурі власності АТ КБ "Приватбанк" станом на 31 березня 2016 року; роздруківку інформації з ЄДР щодо Кабінету Міністрів України; роздруківку інформації з ЄДР щодо АТ КБ "Приватбанк", а також вказати його адресу місця проживання чи перебування та поштовий індекс.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання: 20 жовтня 2020 року.

Суддя Є.В. Павленко