УХВАЛА

08 жовтня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/24323/16

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого, Васьковського О.В., Ткаченко Н.Г.

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Північного апеляційного господарського суду

від 29.07.2020

та на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 18.09.2019

за позовом ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства "Мостобуд"

про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, втрат від інфляції, відсотків в загальному розмірі 184 926,70 грн

в межах справи № 910/24323/16

за заявою Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк"

до Публічного акціонерного товариства "Мостобуд"

про банкрутство,-

ВСТАНОВИВ:

26.08.2020 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою від 26.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16, в частині стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні, підтвердженням чого є накладна відділення поштового зв`язку на конверті, в якому надійшла касаційна скарга.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 у справі № 910/24323/16 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Ткаченко Н.Г., судді - Васьковського О.В., що підтверджується витягом з протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 22.09.2020.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до касаційної скарги додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі касаційної скарги) передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі позовної заяви), за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року було встановлено у розмірі 1 762,00 грн.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Скаржником, в даному випадку, оскаржується постанова Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та ухвала Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16, в частині стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати в розмірі 44 952,57 грн та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні в розмірі 70 438,40 грн за період з 01.08.2017 по 01.12.2018.

Оскільки передбачене п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільнення від сплати судового збору на вимоги про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні не розповсюджується, за подання касаційної скарги скаржник мав сплатити судовий збір в розмірі 3 524,00 грн (1 762,00 (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 200% = 3 524,00).

Проте, матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 від 26.08.2020 не містять документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 від 26.08.2020 містять клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги з посиланням на ст. 8 Закону України "Про судовий збір", яке мотивоване тим, що розмір річного доходу становить 80 710,92 грн, що підтверджується копією довідки Вих. № 1708 від 17.08.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "МОСТСТРОЙКОМ". Вказаних коштів вистачає лише для сплати комунальних платежів та забезпечення мінімального харчування, необхідного для підтримання життєдіяльності.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції на момент заявлення клопотання про звільнення від сплати судового збору) передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, суддівський розсуд при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судового збору за клопотанням сторони не є необмеженим. У законі прямо визначений вичерпний перелік осіб, яких може бути звільнено від сплати судового збору та підстави вчинення таких дій.

Суд касаційної інстанції не вбачає правових підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги від 26.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16, в частині стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні, оскільки умови, визначені статтею 8 Закону України "Про судовий збір", в цьому випадку відсутні, а розмір належного до сплати за подання касаційної скарги судового збору, що становить менше 5 % розміру річного доходу позивача - фізичної особи, не є в даному випадку "надмірним".

Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною другою статті 174 вказаного Кодексу передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи зазначене, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги, скаржнику слід сплатити судовий збір у розмірі 3 524,00 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; "Судовий збір (Верховний Суд, 055)", надавши суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 3 524,00 грн за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16.

Крім того, згідно вимог ч. ч. 1 та 2 ст. 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 у справі № 910/24323/16 складено та підписано 30.07.2020. Враховуючи зазначене, останній день строку встановленого для оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 в касаційному порядку припадав на 19.08.2020.

В даному випадку, скаржник звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою від 26.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16 - 26.08.2020, підтвердженням чого є накладна відділення поштового зв`язку на конверті, в якому надійшла касаційна скарга, тобто поза межами процесуального строку на касаційне оскарження.

Проте, касаційна скарга ОСОБА_1 від 26.08.2020 та матеріали касаційної скарги містять клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 у справі № 910/24323/16, які мотивовані тим, що лист, у якому був повний текст оскаржуваної постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 скаржником отримано 06.08.2020.

Розглянувши вищевказані клопотання, суд касаційної інстанції визнає вказані у клопотаннях підстави для поновлення строку неповажними, відтак вважає, що клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з цих підстав не підлягають задоволенню, оскільки заявником касаційної скарги, на підтвердження його доводів про дату отримання повного тексту оскаржуваної постанови, не надано поштового конверту в якому отримано копію оскаржуваного судового рішення із зазначенням ідентифікатора поштових відправлень, згідно якого було б можливо перевірити достовірність доводів вищевказаних клопотань.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 від 26.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16, в частині стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні, підлягає залишенню без руху на підставі ч. ч. 2 та 3 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 від 26.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16, в частині стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати та середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні, залишити без руху.

3. Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначених в даній ухвалі недоліків касаційної скарги до 22 жовтня 2020 року.

4. ОСОБА_1 усунути недоліки касаційної скарги щодо сплати судового збору у такий спосіб:

- надавши суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 3 524,00 грн за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2020 та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2019 у справі № 910/24323/16.

5. ОСОБА_1 має право у термін до 22 жовтня 2020 року звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку навівши інші підстави для поновлення строку та надавши докази отримання повного тексту оскаржуваного ним судового рішення.

6. Документи про усунення недоліків касаційної скарги та заяву про поновлення строку направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В.В. Білоус

Судді О.В. Васьковський

Н.Г. Ткаченко