ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" жовтня 2020 р. Справа№ 910/16397/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Остапенка О.М.

суддів: Отрюха Б.В.

Полякова Б.М.

за участю секретаря судового засідання: Добродзій Є.В.

у присутності представників сторін:

від позивача-1: Шум О.М. - довіреність б/н від 12.10.2018

від позивача-2: Шум О.М. - довіреність б/н від 14.08.2018

від відповідача-1 (в режимі відеоконференції у приміщенні господарського суду Харківської області): Лузан О.С. - ордер серії ХВ № 001130 від 10.08.2020

від відповідача-2: не з`явились

від відповідача-3: Бондарець Р.Б. - ордер серії АІ № 1060547 від 08.10.2020

розглянувши апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фабрика морозива Хладопром" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Хладопром" на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року

у справі № 910/16397/19 (суддя Мандриченко О.В.)

за позовом 1. Дочірнього підприємства "Кондитерська корпорація "Рошен"

2. Приватного акціонерного товариства "Київська кондитерська фабрика "Рошен"

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Хладопром"

2. Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України

3. Товариство з обмеженою відповідальністю "Фабрика морозива

Хладопром"

про припинення порушень прав інтелектуальної власності

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі №910/16397/19 призначено експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручено Науково-дослідному центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності та зупинено провадження у справі №910/16397/19 до закінчення проведення даної експертизи.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою місцевого господарського суду, ТОВ "Фабрика морозива Хладопром" звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у даній справі, а справу направити для продовження розгляду до господарського суду міста Києва.

Крім того, не погоджуючись із зазначеною ухвалою місцевого господарського суду, ТОВ "Хладопром" також звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у даній справі, а справу направити для продовження розгляду до господарського суду міста Києва.

В обґрунтування поданих апеляційних скарг апелянти посилаються на неповне з`ясування судом першої інстанції фактичних обставин справи, а також порушення норм процесуального права.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказані апеляційні скарги передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді: Сотніков С.В., Поляков Б.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2020 року вищевказаною колегією суддів відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами ТОВ "Фабрика морозива Хладопром" та ТОВ "Хладопром" на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі № 910/16397/19, об`єднано вказані апеляційні скарги в одне апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційні скарги та призначено справу до розгляду на 24.09.2020 року за участю повноважних представників сторін.

У поданому через відділ документального забезпечення суду відзиві на апеляційні скарги представник позивачів просить залишити їх без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.

У зв`язку з перебуванням судді Сотнікова С.В. у відпустці, витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.09.2020 для розгляду справи №910/16397/19 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Остапенко О.М.,судді: Поляков Б.М., Копитова О.С.

У зв`язку з перебуванням судді Копитової О.С. у відпустці витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2020 року для розгляду справи №910/16397/19 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Остапенко О.М., судді: Поляков Б.М., Отрюх Б.В.

Ухвалою суду від 23.09.2020 року вищевказаною колегією суддів прийнято до провадження справу №910/16397/19 за апеляційними скаргами ТОВ "Фабрика морозива Хладопром" та ТОВ "Хладопром" на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року.

Ухвалою суду від 24.09.2020 року відкладено розгляд справи на 08.10.2020 року на підставі ст. 216 ГПК України.

29.09.2020 року через відділ документального забезпечення суду засобами поштового зв`язку від представників відповідача-1 та відповідача-3 надійшли клопотання про проведення судового засідання 08.10.2020 року в режимі відеоконференції, проведення якого просять доручити Господарському суду Харківської області.

Ухвалою суду від 29.09.2020 року заявлені клопотання ТОВ "Фабрика морозива Хладопром" та ТОВ "Хладопром" задоволено, доручено забезпечення проведення відеоконференції Господарському суду Харківської області.

До початку судового засідання через відділ документального забезпечення суду від скаржників надійшли письмові пояснення по справі.

Представник відповідача-3 в судовому засіданні 08.10.2020 року та представник відповідача-1 в режимі відеоконференції вимоги апеляційних скарг підтримали, просили їх задовольнити, скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі №910/16397/19, а справу направити до господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Представник позивачів в судовому засіданні проти вимог скаржників, викладених в апеляційних скаргах, заперечував, просив залишити їх без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Представники відповідача-2 в судове засідання не з`явились, причини неявки суд не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи не направляли.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

08.10.2020 року оголошено вступну та резолютивну частини постанови Північного апеляційного господарського суду у даній справі.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства та заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, а ухвала господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у даній справі - скасуванню, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/16397/19 за позовом ДП "Кондитерська корпорація "Рошен" та ПрАТ "Київська кондитерська фабрика "Рошен" до ТОВ "Хладопром", Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України та ТОВ "Фабрика морозива Хладопром" про припинення порушень прав інтелектуальної власності.

07.07.2020 року від представника позивачів надійшло клопотання про призначення судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності у справі №910/16397/19, яке мотивовано наявністю в матеріалах справи взаємно суперечливих висновків експертів за результатами проведеної експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

Для з`ясування обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань ухвалою господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі №910/16397/19 призначено експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручено Науково-дослідному центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності, поставлено на вирішення експертів низку питань, провадження у справі №910/16397/19 зупинено до закінчення проведення даної експертизи.

Відповідач-1 та відповідач-3 з даною ухвалою суду не погоджуються та в обґрунтування поданої апеляційної скарги зазначають, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням процесуальних прав скаржників, а також проголошена в судовому засіданні без виходу судді до нарадчої кімнати.

Переглядаючи в апеляційному порядку законність винесення оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, колегія суддів вбачає підстави для її скасування з огляду на наступне.

Згідно ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

- для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

- жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ст. 1 Закону України „Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Відповідно до п. 2 постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 23.03.2012 року „Про деякі питання практики призначення судової експертизи" судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, позивачами було долучено до матеріалів справи висновок експерта №23-06/20 від 19.06.2020 року, складений судовим експертом Соповою К.А. за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

В свою чергу, відповідачем-1 було долучено до матеріалів справи експертний висновок Андрєєвої А.В. №1-03/2020 від 31.03.2020 року, який за своїм змістом протилежний висновку №23-06/20 від 19.06.2020.

Отже, з матеріалів справи вбачається наявність у справі висновків експертів №1-03/2020 від 31.03.2020 року та №23-06/20 від 19.06.2020 року, які суперечать один одному.

За вказаних обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що для всебічного та об`єктивного з`ясування спірних правовідносин у справі №910/16397/19, а також юридичної оцінки достеменності посилань позивача та відповідача, з огляду на наявність у матеріалах справи двох різних за результатами дослідження висновків експертів, необхідним є призначення у справі судової експертизи.

При цьому, судом апеляційної інстанції враховано, що скаржники в поданих апеляційних скаргах не оскаржують факт призначення судової експертизи у справі, а вказують лише на порушення процедури під час признання даної ухвали судом першої інстанції.

Відповідно до ст. 17 Закону України „Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі „Хаджинастасиу проти Греції", національні суди повинні зазначати з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується їхнє рішення, що, серед іншого дає стороні можливість ефективно скористатися наявним у неї правом на апеляцію; у рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що ще одним завданням вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи „Серявін та інші проти України", „Проніна проти України").

В силу положень процесуального законодавства рішення з господарського спору повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі. При цьому рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з`ясуванні чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються, а також яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності та підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами чинного законодавства.

Відповідні положення знайшли своє відображення у статті 236 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно ч.ч. 4,5 ст. 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Господарські суди повинні дотримуватись передбаченої статтями 234, 238 ГПК структури та послідовності викладення рішення.

Частиною першою статті 234 ГПК України передбачено, що ухвала, що викладається окремим документом, складається з вступної частини, описової частини із зазначенням суті клопотання, мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу, а також резолютивної частини.

В силу положень ст. 255 ГПК України, окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі.

Таким чином, ухвала суду про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі має бути постановлена в нарадчій кімнаті.

Згідно протоколу судового засідання від 21.07.2020 року у справі №910/16397/19 оскаржувану ухвалу було проголошено в засіданні на місці, тобто без виходу до нарадчої кімнати (т. 4, арк. с. 24-25).

Вказані вище обставини підтверджуються також технічним записом судового засідання від 21.07.2020 року, робоча копія якого міститься в матеріалах справи.

З огляду на викладені норми процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про порушення місцевим господарським судом порядку прийняття ухвали від 21.07.2020 року про призначення у справі експертизи об`єктів інтелектуальної власності та зупинення провадження у справі, яка оформлена окремим судовим документом та, всупереч ч. 4 ст. 233 ГПК України, проголошена в судовому засіданні без виходу судді до нарадчої кімнати.

На переконання судової колегії, зазначене процесуальне порушення є суттєвим та таким, що є самостійною підставою скасування ухвали місцевого господарського суду про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі.

Схожих за змістом та обставинами справи висновків в частині прийняття ухвали суду, яка оформлена окремим судовим документом, без виходу судді до нарадчої кімнати, викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.10.2019 року у справі № 910/16586/18.

Більш того, судова колегія зауважує, що згідно з приписами ч. 5 ст. 99 ГПК України, у разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Як вбачається з технічного запису судового засідання від 21.07.2020 року, за результатами його проведення судом було надано учасникам справи у строк до 31.07.2020 року включно надати питання, які слід поставити на вирішення експертів, а також запропонувати експертну установу або експерта для проведення експертизи.

На виконання вимог суду відповідачем-3 31.07.2020 року, згідно відмітки канцелярії суду, подано клопотання щодо визначення переліку питань для проведення експертизи у справі №910/16397/19.

Однак, всупереч наведених приписів, призначаючи судову експертизу за клопотанням позивачів, судом жодним чином не мотивовано відхилення питань, запропонованих відповідачем-3, а відповідне клопотання, в свою чергу, не знайшло своє відображення в оскаржуваній ухвалі.

Таким чином, місцевий суд припустився порушень норм процесуального права щодо дослідження всіх обставин справи у їх сукупності на підставі повного та всебічного розгляду справи, а також постановив ухвалу про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі без виходу до нарадчої кімнати, що є підставою для її скасування.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 280 ГПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у даній справі прийнято з порушенням норм процесуального права, доводи скаржників, викладені в апеляційних скаргах, знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, а тому наявні підстави для їх задоволення та скасування оскаржуваної ухвали з направленням справи до місцевого господарського суду для подальшого розгляду.

Керуючись статтями 255, 269, 270, 271, 273, 275, 277, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фабрика морозива Хладопром" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Хладопром" на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі №910/16397/19 задовольнити.

2. Ухвалу господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року у справі № 910/16397/19 скасувати

3. Справу №910/16397/19 направити до господарського суду міста Києва для подальшого розгляду.

4. Копію постанови суду надіслати сторонам у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Повний текст постанови підписано 15.10.2020 року.

Головуючий суддя О.М. Остапенко

Судді Б.В. Отрюх

Б.М. Поляков