ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

08.10.2020 Справа № 920/644/20
м. Суми

Господарський суд Сумської області у складі судді Джепи Ю.А. за участю секретаря судового засідання Галашан І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Сумської області матеріали справи № 920/644/20 у порядку загального позовного провадження

за позовом: Керівника Охтирської місцевої прокуратури (41100, м. Охтирка, вул. Сумська, 12 , e-mail - ),

в інтересах держави в особі позивача:

Головного управління Держгеокадастру у Сумській області (вул. Герасима Кондратьєва, 25, м. Суми, 40000, ідентифікаційний код 39765885, e-mail: ),

до відповідачів: 1) Комунальної установи Сумської обласної ради «Охтирський будинок-інтернат для громадян похилого віку та інвалідів» (42700, Сумська область, м. Охтирка, вул. Чкалова, 34, ідентифікаційний код 03189417),

2) Приватного акціонерного товариства «Сад» (42673, с. Високе, Охтирський район, Сумська область, вул. Харківська, 28, ідентифікаційний код 00414701),

про визнання недійсним договору підряду та зобов`язання звільнити земельну ділянку.

За участю представників сторін:

прокурор - Тихонова О.М.,

позивача - не прибув,

відповідачів - не прибули.

ВСТАНОВИВ:

25.06.2020 керівник Охтирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивача звернувся до суду із позовною заявою, відповідно до якої просить суд визнати недійсним договір підряду на вирощування сільськогосподарської продукції № 14/01-01, укладений 14.04.2020 між відповідачами, та зобов`язати другого відповідача звільнити земельну ділянку, яка розташована на території Пологівського старостату Чернеччинської сільської ради, а також стягнути з відповідачів витрати, пов`язані із розглядом справи.

Ухвалою від 30.06.2020 постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №920/644/20 за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 25.08.2020, 11:00, з викликом сторін.

12.08.2020 від представника другого відповідача надійшов відзив від 04.08.2020 № б/н на обґрунтування своєї позиції у справі, в якому останній зазначає, що у позовній заяві керівника Охтирської місцевої прокуратури Сумської області від 23.06.2020 вих. № 34-3468 вих-20 не обґрунтовано наявність порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, як це передбачено ст. 53 ГПК України, орган, який у позовній заяві вказаний в якості позивача (Головне управління Держгеокадастру в Сумській області) у своєму листі прямо вказує на те, що Головне управління Держгеокадастру в Сумській області не має правових підстав для звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції, також, в позовній заяві не наведено норм права в яких би конкретно надавалися повноваження Головному управлінню звертатися з таким позовом, а тому представник другого відповідача вважає, що позовна заява від 23.06.2020р. № 32-3468 вих-20 підлягає залишенню без розгляду.

21.08.2020 електронною поштою від представника другого відповідача надійшло клопотання від 20.08.2020 № 1 про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із зайнятістю уповноваженого представника.

20.08.2020 в.о. керівника Охтирської місцевої прокуратури було подано відповідь на відзив другого відповідача від 17.08.2020 № 32-4667вих-20 на обґрунтування своєї позиції у справі, в якому останній зазначає, що ГУ Держгеокадастру в Сумській області, яке виступає власником земельної ділянки та наділене усіма можливими засобами правового захисту власного майна, зокрема звернення з позовом до суду, яким допущено бездіяльність та не здійснено захисту інтересів держави у встановленому законом порядку, що і стало підставою для звернення прокурора у даному випадку з позовом до суду. Оспорюваний договір за своєю правовою природою та юридичними ознаками не є договором підряду, а є договором оренди землі, оскільки містить всі істотні умови останнього. Таким чином, як зазначає прокурор, за оспорюваним договором фактично відбулася передача земельної ділянки в користування другого відповідача без проведення земельних торгів, що суперечить нормам діючого законодавства та позбавило Державний бюджет України гарантованого доходу у вигляді реєстраційних та гарантійних внесків, визначення на конкурентних засадах найбільш високого розміру орендної плати.

Таким чином, як зазначає прокурор, оскільки у спірних правовідносинах має місце порушення та загроза порушення інтересів держави, а уповноваженим органом, яким є ГУ Держгеокадасгру в Сумській області, допущено бездіяльність та не здійснення захисту інтересів держави у встановленому законом порядку, має місце виключний випадок та підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді у даній справі, а також відсутні підстави для залишення позову без розгляду.

Ухвалою від 25.08.2020 у справі № 920/644/20 судом постановлено, зокрема відкласти підготовче засідання на 08.10.2020, 11:00.

У підготовчому засіданні 08.10.2020 судом встановлено наступне.

Представник позивача у судове засідання не прибув. Письмових заяв чи клопотань суду не подав. Про час, дату і місце судового був повідомлений належним чином 01.09.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернуто відділенням поштового зв`язку на адресу суду.

Представник першого відповідача у судове засідання не прибув. Про час, дату і місце судового засідання був повідомлений належним чином 02.09.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернуто відділенням поштового зв`язку на адресу суду. Письмових заяв чи клопотань суду не подав.

Представник другого відповідача у судове засідання не прибув. Про час, дату і місце судового засідання був повідомлений належним чином 04.09.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернуто відділенням поштового зв`язку на адресу суду.

08.10.2020 від другого відповідача до суду електронною поштою надійшла заява від 08.10.2020 б/н (вх. № 3081к), відповідно до якої останній просить суд провадження у справі № 920/644/20 закрити, посилаючись на те, що між відповідачами укладено додаткову угоду № 1 від 07.10.2020 до договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції № 14/01-01 від 14.04.2020, відповідно до пункту 1 якої відповідачі (замовник і підрядник за договором), керуючись статтею 651 Цивільного кодексу України, на підставі пункту 9.6 договору, дійшли спільної згоди розірвати договір підряду на вирощування сільськогосподарської продукції № 14/01-01 від 14.04.2020, укладений між відповідачами, за взаємною згодою сторін з 07.10.2020. Згідно з пунктом 2 додаткової угоди, з моменту набрання чинності цією додатковою угодою зобов`язання сторін, що виникли з договору підряду, припиняються і сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та обов`язками, що виникли із договором.

На підтвердження факту укладення відповідачами вищезазначеної додаткової угоди, другим відповідачем надано суду копію додаткової угоди № 1 від 07.10.2020 до договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції № 14/04-1 від 14.04.2020.

Також 08.10.2020 електронною поштою від другого відповідача надійшло клопотання від 08.10.2020 б/н (вх. 8969/20), відповідно до якого позивач просить суд провести підготовче засідання 08.10.2020 без участі представника другого відповідача.

Прокурор у підготовчому засіданні усно пояснила, що не заперечує проти закриття провадження у справі.

Відповідно до часини другої статті 185 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної зави без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Щодо клопотання представника другого відповідача про залишення позову без розгляду, викладеного у відзиві від 12.08.2020 № 6917/20, суд зазначає наступне.

Зазначене клопотання другого відповідача вмотивовано тим, що у позовній заяві керівника Охтирської місцевої прокуратури Сумської області від 23.06.2020 вих. № 34-3468 вих-20 не обґрунтовано наявність порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, як це передбачено ст. 53 ГПК України, орган, який у позовній заяві вказаний в якості позивача (Головне управління Держгеокадастру в Сумській області) у своєму листі прямо вказує на те, що Головне управління Держгеокадастру в Сумській області не має правових підстав для звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції, також, в позовній заяві не наведено норм права в яких би конкретно надавалися повноваження Головному управлінню звертатися з таким позовом, а тому представник другого відповідача вважає, що позовна заява від 23.06.2020р. № 32-3468 вих-20 підлягає залишенню без розгляду.

Статтею 121 Конституції України визначено, що прокуратура становить єдину систему, на яку покладено функцію представництва інтересів держави в суді у випадках, передбачених законом.

У відповідності до статті 131-1 Конституції України, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що підставою для представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 53 Господарського процесуально кодексу України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які звертаються до суду за захистом прав і інтересів інших осіб, повинні надати суду документи, які підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах таких осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, чинним законодавством визначено дві обов`язкових умови, за обов`язкової наявності яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді: 1) порушення або загроза порушення інтересів держави та 2) не здійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Так, Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ), вирішуючи спори, неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї з сторін.

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання участі прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує на скільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Зокрема, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) Європейський Суд з прав людини висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси. або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

У справі «Бацаніна проти Росії» (№ 393202, 26.05.2009) ЄСПЛ зазначив, що порушення справи за ініціативою прокурора не завжди ставить протилежну сторону у «завідомо невигідне становище». Залишається встановити, чи було дотримано у такій справі принцип «справедливої рівноваги» між сторонами, враховуючи участь прокурора у процесі (п. 25 рішення).

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Так, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідають принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ст. 122 Земельного кодексу України центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності у власність або у користування для всіх потреб.

Згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень земельні ділянки з кадастровими номерами :01:002:4652, :01:002:4654, :01:002:4653, :01:001:5962, :01:001:5963, які на праві постійного користування передані першому відповідачу - КУ СОР «Охтирський будинок - інтернат для громадян похилого віку та інвалідів», та які за оспорюваним договором № 14/04-1 від 14.04.2020 передані у фактичне користування другого відповідача - ПрАТ «Сад», перебувають у державній власності, правомочності щодо яких здійснює держава в особі ГУ Держгеокадастру в Сумській області.

Згідно Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

За пунктом 31 вказаного положення Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру розпоряджається землями державної власності сільськогосподарського призначення в межах, визначених Земельним кодексом України, безпосередньо або через визначені в установленому порядку його територіальні органи.

Норми Положення про Головне управління Держгеокадастру в області, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 № 333, вказують, що Головне управління Держгеокадастру в області (далі - Головне управління) є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

Відповідно до п. 13 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області останнє розпоряджається землями державної власності сільськогосподарського призначення в порядку, визначеному чинним законодавством.

Згідно п. 40 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області Головне управління здійснює інші повноваження, визначені законодавством.

Згідно ст. 93 Земельного кодексу України орендодавцями земельних ділянок є їх власники або уповноважені ними особи.

Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом (ст. 170 Цивільного кодексу України).

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення (ст. 15 Цивільного кодексу України).

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ст. 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема, визнання угоди недійсною.

За ст. 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Тобто, у даному випадку саме Головне управління Держгеокадастру в Сумській області є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, оскільки від імені Держави України наділений правомочностями власника земельних ділянок державної власності, реалізуючи повноваження щодо володіння, користування та розпорядження земельними ділянками має дбати про дотримання чинного законодавства під час їх використання та вживати заходів щодо захисту державної власності.

Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. Під час встановлення підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 у справі № 687/379/17-ц, № 924/1256/17, від 13.11.2019 у справі № 925/315/19, від 21.01.2020 у справі № 910/2538/19, від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

«Нездійснення захисту» полягає у тому, що уповноважений суб`єкт владних повноважень за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Така поведінка (бездіяльність) уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної; посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин.

Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування. підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Зважаючи на вказані правові висновки Верховного Суду, лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідним позовом можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи, в тому числі, досудового врегулювання, які не призвели до реального усунення порушень інтересів держави, не відповідають вимогам чинного законодавства.

Також слід зазначити, що норма ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності. Відтак наявність вироку суду або наказу керівника про застосування дисциплінарного стягнення може свідчити про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення або дисциплінарного проступку, проте не можуть вважатись обов`язковими та виключними доказами для обґрунтування факту неналежності здійснення уповноваженим органом своїх повноважень.

Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 920/121/19, від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі № 826/15338/18, від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про к відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрутованим.

Аналогічна правова позиція щодо обґрунтування наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді та підтвердження бездіяльності уповноваженого органу викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Встановивши порушення земельного законодавства, порушення інтересів держави, Охтирською місцевою прокуратурою, враховуючи субсидіарну роль прокурора щодо захисту інтересів держави у судовому порядку, враховуючи, що уповноваженим органом у спірних правовідносинах є ГУ Держгеокадастру в Сумській області, яке від імені Держави наділене повноваженнями власника земельних ділянок, 16.06.2020 на адресу Головного управління Держгеокадастру в Сумській області спрямовано листа щодо виявлених порушень земельного законодавства, заходів, які вживалися Позивачем до захисту порушених інтересів держави, в якому також просила надати копії підтверджуючих документів.

У листі від 19.06.2020 ГУ Держгеокадастру в Сумській області зазначило норми ст. 9 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», ст. ст. 1, 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо порядку здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, а також зазначило, що Головним управлінням планові перевірки КУ СОР «Охтирський будинок -інтернат для громадян похилого віку та інвалідів» та ПрАТ «Сад» у 2020 році не проводилися. Звернення фізичних осіб щодо перевірки вказаних суб`єкті не надходили.

Також, ГУ Держгеокадастру в Сумській області зазначено, що відповідне до п. 6 Положення про Головне управління Держгеокадастру в Сумській області. затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографі: та кадастру від 17.11.2016 № 308, посадові особи Головного управління в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом про відшкодування витрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва, повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився, а тому у Головного управління не має правових підстав для звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції.

У той же час, про що також зазначалося і в позовній заяві, ГУ Держгеокадастру в Сумській області поза увагою залишено той факт, що передані земельні ділянки належать до державної власності, володіння. користування та розпорядження якими від імені держави здійснює Головне управління. Тобто, саме як власник Головне управління, відповідно до чинного законодавства, зокрема вище наведених ст. 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», ст. ст. 15, 16, 170 Цивільного кодексу України, с. 152 Земельного кодексу України, наділене повноваженнями здійснювати судовий захист порушених інтересів держави.

Позиція Головного управління про відсутність у нього правових підстав для звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції є помилковим тлумаченням положень чинного законодавства та неправильним розумінням своїх повноважень.

Крім того, така поведінка Головного управління є безпосереднім умисним ухиленням від здійснення повноважень власника земельної ділянки, який навпаки повинен був знати про всі правочини, які вчиняються щодо земельної ділянки державної власності та стан використання останньої, свідчить про недбале ставлення останнього до державної власності.

У листі від 19.06.2020 ГУ Держгеокадастру в Сумській області не спростувало стверджувані місцевою прокуратурою порушення інтересів держави, у той же час про намір вжиття заходів до усунення встановлених порушень, вчинення дій щодо виправлення ситуації, подання позову не зазначило.

У даному випадку інтереси держави потребували невідкладного захисту, оскільки укладення оспорюваного договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції від 14.04.2020, строк дії якого завершується 31.12.2020, стало підставою для використання земельної ділянки, обробітку землі, посіву сільськогосподарських культур, а ГУ Держгеокадастру в Сумській області як уповноважений орган, який від імені Держави виступає власником земель державної власності, не тільки не слідкує за станом використання земель державної власності та самостійно не вжило заходів до захисту державної власності, а навіть після отримання листа місцевої прокуратури про виявленні порушення земельного законодавства від 16.06.2020 заходів для захисту порушених інтересів держави не вжило. Тобто, компетентний орган у розумні строки до суду для захисту інтересів держави не звернувся.

Наведений позивачем пункт Положення щодо повноважень посадових осіб Головного управління не може застосовуватися до повноважень Головного управління Держгеокадастру в Сумській області в цілому, які, окрім Положення, також визначені Законом України «Про центральні органи виконавчої влади», Цивільним кодексом України, Земельним кодексом України.

Крім того, відповідно до п. 4 Положення про Головне управління Держгеокадастру в Сумській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 17.11.2016 № 308, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює інші повноваження, визначені законодавством.

Також, частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обгрунтування підстав для представництва.

Водночас, до місцевої прокуратури не надходило документів щодо оскарження ГУ Держгеокадастру в Сумській області підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі в суді в особі позивача, що свідчить про те, що Головне управління погоджується з позицією прокурора.

Таким чином, уповноваженим державою органом у спірних правовідносинах є ГУ Держгеокадастру в Сумській області, яке виступає власником земельної ділянки та наділене усіма можливими засобами правового захисту власного майна, зокрема звернення з позовом до суду, яким допущено бездіяльність та не здійснено захисту інтересів держави у встановленому законом порядку, що і стало підставою для звернення прокурора у даному випадку з позовом до суду.

Посилання другого відповідача на постанову Верховного Суду України від 13.06.2017 у справі № п/800/490/15 щодо протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є не обґрунтованим, оскільки викладені в постанові обставини не є тотожними обставинам бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які є підставою для захисту інтересів держави та звернення прокурора з позовом до суду.

Також, ПрАТ «Сад» у відзиві до позовної заяви зазначає про відсутність обґрунтування у позовній заяві порушення інтересів держави у спірних правовідносинах.

У позовній заяві обґрунтовано порушення та загроза порушення інтересів держави у спірних правовідносинах.

Зокрема, у відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3-рн/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Враховуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в суді прокурором, зважаючи на дотримання прокурором вимог Закону України «Про прокуратуру», суд вважає правомірним звернення керівника Охтирської місцевої прокуратури Сумської області в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Сумській області з даним позовом до господарського суду.

А тому суд дійшов висновку про наявність в даному випадку підстав для представництва прокурором інтересів держави.

Щодо клопотання представника ПрАт «Сад» від 08.10.2020 вх. № 3181к про закриття провадження у справі № 920/644/20 суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини першої статті 231 ГПК України передбачено, що господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Враховуючи, що факт укладення відповідачами додаткової угоди № 1 від 07.10.2020 до договору підряду на вирощування сільськогосподарської продукції № 14/04-1 від 14.04.2020 про розірвання вищезазначеного договору з 07.10.2020, суд дійшов висновку про закриття провадження у даній справі за відсутністю предмету спору на підставі пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Згідно частини четвертої статті 231 Господарського процесуального кодексу України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Згідно пункту 5 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Відповідно до абзацу 2 пункту 6 Інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-06/704/2012 від 23.05.2012 року «Про деякі питання застосування Закону України «Про судовий збір»», повернення сплачених сум судового збору з державного бюджету має здійснюватися згідно ухвали господарського суду, з цією метою відповідні ухвали мають виготовлятися у двох примірниках (оригіналах), один з яких залишається у матеріалах справи, а інший надсилається особі, яка сплатила судовий збір до державного бюджету.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне роз`яснити прокурору, що у разі подання ним клопотання про повернення судового збору судом буде постановлено відповідну ухвалу про повернення судового збору у відповідності до пункту 5 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись пунктом 2 частини першої статті 231 та статтями 233, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника ПрАт «Сад» про залишення позову без розгляду, викладеного у відзиві від 12.08.2020 № 6917/20 - відмовити.

2. Клопотання представника ПрАт «Сад» від 08.10.2020 вх. № 3181к про закриття провадження у справі № 920/644/20 - задовольнити.

3. Провадження у справі № 920/644/20 - закрити відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України негайно після оголошення та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, визначені ст. ст. 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 13 жовтня 2020 року.

Суддя Ю.А. Джепа