ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2020 року Справа № 923/171/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В. при секретарі судового засідання Фінаровій О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Комунального підприємства "Потенціал", с. Червоне, Генічеський район, Херсонська область, ,

до: Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м. Херсон, ,

про визнання недійсним рішення комісії.

За участю представників сторін:

від позивача - адвокат Єрьоменко Ю.А.;

від відповідача - Литовський І.С., труд. договір від 26.12.19.

Судове засідання проводиться із застосуванням програми EASYCON з Господарським судом Одеської області та у відповідності до ч.1 п.1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Обставини справи.

21 лютого 2019 року Комунальне підприємство "Потенціал" звернулось до Господарського суду Херсонської області з позовними вимогами до Акціонерного товариства "Херсонобленерго" скасування рішення комісії Генічеського РЕЗ і ЕМ, яке оформлене протоколом № 227 від 21.01.2020.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2020, визначено суддю по справі - Нікітенко С.В.

Ухвалою від 26 лютого 2020 року суд прийняв позовну заяву КП "Потенціал" до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи № 923/171/20 визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Цією ж ухвалою суд запропонував у встановлені судом строки відповідачам надіслати до суду відзив на позовну заяву, позивачу відповідь на відзив відповідача.

20 березня 2020 року до суду від відповідача у справі надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити позивачу у задоволені позову. Даний відзив з додатком суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

20 березня 2020 року до суду від позивача у справі надійшло клопотання про продовження строку для надання відповіді на відзив відповідача. Вказане клопотання обґрунтовано перебуванням представника позивача в іншому місці та складеною епідеміологічною ситуацією, що пов`язана з поширенням смертельно небезпечного вірусу - коронавірусу "COVID-19".

Ухвалою від 24 березня 2020 року продовжено строк для надання позивачу відповіді на відзиву, встановлено останньому строк для надання відповіді на відзив - 10 днів, починаючи з дати вручення ухвали суду від 24.03.2020.

Цією ж ухвалою суд запропонував позивачу надіслати (надати) до суду відповідь на відзив - протягом 10 днів з дати вручення ухвали суду від 24.03.2020.

Підготовче засіданні у справі відкладено у зв`язку із встановленням на усій території України карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.202 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та повідомлено сторін, що про дату, час та місце призначення підготовчого засідання у справі учасники справи будуть повідомлені додатково.

26 березня 2020 року до суду від позивача у справі надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій позивач з урахуванням положень ст. 46 ГПК України просить суд другий пункт прохальної частини позовної заяви вважати викладеним в наступній редакції: "Визнати недійсним рішення комісії Генічеського РЕЗ і ЕМ, яке оформлене протоколом № 227 від 21.01.2020 з розгляду акту №131858 від 14.08.2019 про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії".

Відповідно до ч. 3 ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі

Судом також враховано позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 27.06.2018 у справі № 910/18802/17, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Згідно п. 3.12. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

За таких обставин, суд розцінює заяву позивача про уточнення позовних вимог, як заяву про зміну предмета позову.

Відповідно до прохальної частини заяви про зміну предмета позову вбачається, що підстави позову, обставини якими обґрунтовуються позовні вимоги, докази, покладені в основу позову, позивачем не змінюються. Тобто, позивач лише реалізує свої процесуальні права на подання заяв та клопотань, пояснення суду, своїх доводів, міркувань щодо питань, які виникають під час судового розгляду, які передбачені ст. 42 ГПК України.

При цьому, суд зазначає, що подана заява не містить додаткових підстав позову, які виходять за рамки предмету доказування у цій справі, а викликана необхідністю уточнення позиції позивача.

З огляду на зазначене, беручи до уваги додержання позивачем процедури звернення з даною заявою (надано докази її направлення відповідачеві), стадію розгляду (підготовче провадження), суд вважає за можливе прийняти дану заяву позивача до розгляду, після чого предмет позову вважається викладеним у запропонованій позивачем редакції.

02 квітня 2020 року до суду від позивача у справі надійшли заперечення на відзив відповідача, в яких позивачем спростовуються доводи та аргументи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву та додатково обґрунтовано підстави звернення з даною позовною заявою. Заперечення позивача прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

Одночасно з позовною заявою позивачем було подане клопотання про витребування у Генічеського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області копії матеріалів досудового розслідування подій, які відбулись 14-15 серпня 2019 року в с. Червоне, Генічеського району, Херсонської області на об`єкті будівлі свердловини при перевірці працівниками АТ "Херсонобленрго" КП "Потенціал".

Ухвалою від 10 квітня 2020 року задоволено клопотання КП "Потенціал" про витребування у Генічеського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області копії матеріалів досудового розслідування подій, які відбулись 14-15 серпня 2019 року в с. Червоне, Генічеського району, Херсонської області на об`єкті будівлі свердловини при перевірці працівниками АТ "Херсонобленрго" КП "Потенціал" та витребувано вказані документи.

29 квітня 2020 року до суду з супровідним листом надійшли копії матеріалів кримінального провадження. Зазначені документи прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

Ухвалою від 21 травня 2020 року продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі № 923/171/20 на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та призначено підготовче засідання у справі № 923/171/20 на 23 червня 2020 року о 12:00 год.

Ухвалою від 01 червня 2020 року задоволено клопотання КП "Потенціал" про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції та визначено проводити підготовче засідання у справі № 923/171/20, призначене на 3 липня 2020 року об 11:00 год. проводити в режимі відеоконференції з Господарським судом Одеської області.

У зв`язку з необхідністю забезпечення реалізації всіма учасниками процесу своїх процесуальних прав, утому числі право на ознайомлення з матеріалами справи, за клопотанням представника позивача у судовому засіданні 23.06.2020 оголошено перерву у підготовчому засіданні, про дату, час та місце розгляду справи сторони повідомленні під звукозапис у судовому засіданні.

Ухвалою від 23.06.2020 визначено проводити підготовче засідання у справі №923/171/20, призначене на 03 липня 2020 року об 11:00 год. в режимі відеоконференції з Господарським судом Одеської області.

Ухвалою від 03 липня 2020 суд закрив підготовче провадження у справі № 923/171/20, продовжив строк розгляду справи 923/171/20 по суті на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та призначив справу до судового розгляду по суті на 24 вересня 2020 року о 14:30 год. в режимі відеоконференції з Господарським судом Одеської області.

Представник позивача у судовому засіданні 24.09.2020 позовні вимоги з підтримав у повному обсязі та просив позов задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні 24.09.2020 позовні вимоги не визнав та у задоволенні позову просив відмовити, надавши аналогічні пояснення тим, які містяться у відзиві на позовну заяву.

У судовому засіданні 24.09.2020 проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення і повідомлено присутніх представників сторін про орієнтовний час складення повного рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд -

в с т а н о в и в :

Матеріали справи свідчать, що 24 жовтня 2003 року між Комунальним підприємством "Потенціал" (надалі - позивач або споживач) і Акціонерним товариством "Херсонобленерго" (надалі - відповідач або постачальник) був укладений договір про постачання електричної енергії №4378 (надалі - Договір).

Відповідно до розділу 1 Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за домовленою потужністю, зазначеною у додатку № 1 "Обсяги постачання електричної енергії та потужності" до цього Договору, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії, здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та додатками до Договору, що є його невід`ємними частинами.

14 серпня 2019 року представниками Генічеського РЕМ АТ «Херсонобленерго» на об`єкті позивача Водопостачання було складено Акт про порушення №131858, зі змісту якого слідує наступне: "інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, а саме з метою безоблікового користування ел.енергією споживач встановив високочастотний генератор, антену якого закріпив на лічильнику №7950330, ТИПУ НІК 2301 АП2В, 5(60) А, держ.повір. 2016-ІІ кв, 380 В пок. 053355,6. Електроенергія споживається приладом обліку електроенергії не враховується та не сплачується в повному обсязі. При навантажені фаза А -12,5 А, фаза В-13,2 А, фаза С - 13,0 А, Р=7,6 кВт, імпульси лічильника відсутні, лічильний механізм не працює, покази ел.лічильника не змінюються. На місце складення Акту про порушення ПРРЕЕ викликано представників поліції. В присутності представників поліції слідчо-оперативної групи, через вентиляційний отвір будівлі насосної станції вилучено високочастотний генератор. Фото, відеоматеріали додаються. Акт складено згідно п.8.2.4, 8.2.5 ПРРЕЕ".

Надалі, 21 січня 2020 року на засіданні комісії АТ Херсонобленерго по розгляду Актів порушення, на підставі складеного Акту про порушення №131858 від 14.08.2019 та результатів Експертного дослідження № 9421 від 06.12.2019 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 227 від 21.01.2020, яким вирішено провести розрахунок в порядку п.п. 3 п.8.4.2. та п.8.4.10. ПРРЕЕ та був визначений об`єм неврахованої електричної енергії в кількості 130767 кВт/год., на загальну суму 355717,56 грн. За наслідками чого позивачу було виставлено додатковий рахунок для оплати.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на ті обставини, що рішення комісії, оформлене протоколом №227 від 21.01.,2019 засідання комісії Генічеського РЕМ АТ «Херсонобленерго» про розгляд акту № 131858 від 14.08.2019 про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії підлягає скасуванню так як:

- перевірка проводилась вночі;

- перевірка проводилась без участі представників позивача - КП «Потенціал»;

- при оформлені Акту №131858 від 14.08.2019 року ніхто з представників позивача не був присутній;

- перевірка здійснювалась з грубим порушенням права комунальної власності, що виразилось в зломі дверей, пробиття стіни та в незаконному проникненню на територію будівлі, де знаходився електролічильник;

- відсутністю доказів встановлення та використання високочастотного генератора;

- відсутністю доказів, про те, що позивачем здійснена поза облікове використання електроенергії;

- відсутність доказів про крадіжку електроенергії.

Отже, позивач вважає, що відповідачем не було доведено належними та допустимими доказами порушень в діях позивача при прийнятті рішення комісії по розгляду Акта № 131858 від 14.08.2019р. про порушення ПРРЕЕ, яке оформлене протоколом № 227 від 21.01.2020 про нарахування обсягу не облікованої електроенергії на суму 355717,56 грн., у зв`язку з чим позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Таким чином, виник спір, який підлягає вирішенню у судовому порядку.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Статтею 173 Господарського кодексу України визначено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінськогосподарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ст.174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір.

Згідно з ч.1 ст.275 цього Кодексу за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію споживачеві, який зобов`язується оплатити її та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання.

Зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону та договору.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України; одностороння відмова від виконання умов договору не допускається (ч.ч. 1, 7 ст.193 ГК України).

Відповідно до ч.3 ст. 58 Закону України Про ринок електричної енергії споживач зобов`язаний дотримуватися, зокрема, правил технічної експлуатації, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, умов укладених договорів.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 77 названого Закону передбачено, що правопорушенням на ринку електричної енергії, є, зокрема, пошкодження приладів обліку.

Взаємовідносини, які виникали в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), регулювались Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ), які були чинними на дату складання акта про порушення від 29.03.2018 №131507. Дія цих Правил поширювалась на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Станом на час винесення комісією Товариства рішення, у вигляді протоколу №227 від 21.01.2020, взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електроенергії між її постачальником та споживачем, врегульовано Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою від 14.03.2018 №312 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - ПРРЕЕ), які набули чинності з 11.06.2018.

Згідно з підпунктом 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про опломбування.

Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення, зокрема, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 8.2.4 ПРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (п.8.2.5 ПРРЕЕ).

За змістом п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Із наведеної норми витікає, що у споживача відсутні зобов`язання в 30 денний термін від дня отримання рахунку на оплату донарахованої електроенергії, він має добровільно сплатити суму вартості донарахованої електроенергії або відмовитися від здійснення її оплати.

Судом встановлено, що позивач добровільно рахунок донарахованої електроенергії не сплатив, а відповідач не звернувся до суду з позовом про стягнення нарахованої електроенергії.

У зв`язку з цим, суд дійшов до висновку, що на день звернення до суду у позивача не порушені права та законні інтереси оскарженим рішенням.

Частиною 2 статті 16 ЦК України, частиною 2 статті 20 ГК України визначено спосіб захисту цивільних прав та інтересів, якими, зокрема, є визнання недійсним повністю або частково актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, що суперечать законодавству та порушують права і законні інтереси позивача.

Належним способом захисту слід вважати спосіб, який прямо передбачений законом або спеціальною нормою, аналіз якої дає змогу обрати такий спосіб захисту, який дає змогу забезпечити виконання її приписів.

Статтею 15 ЦК України також передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизначення або оспорювання. Під захистом слід розуміти дії уповноваженої особи, а також діяльність органів та осіб, які у передбаченому законом порядку зобов`язані вжити заходів до поновлення порушеного, оспорюваного чи невизнаного цивільного права.

Між тим, як відповідно до ст. 45 ГПК України сторонами у судовому процесі - позивачами та відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з п.2 ст. 4 ГПК України визначено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Вищезазначені чинні норми права передбачають необхідність доведення наявності порушень прав і інтересів позивача при його звернені з позовом до господарського суду.

Оскільки наслідки відсутні, а тому позивач передчасно звернувся до суду. За нормами ПРРЕЕ не передбачено оскарження рішень комісії в окремому судовому провадженні, заперечення щодо законності та обґрунтованості мають досліджуватись судом, як заперечення споживача до позову при розгляду спору за позовом електроорганізації про стягнення донарахованої електроенергії.

Згідно частини третьої статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги задоволенню не підлягають.

У відповідності до приписів статі 129 ГПК України, судові витрати пов`язані з розглядом справи покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 231, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 07.10.2020.

Суддя С.В. Нікітенко