ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року

м. Київ

Справа № 926/1299/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Селіваненка В.П. (головуючий), Булгакової І.В. і Львова Б.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Хахуди О.В.,

представників учасників справи:

позивача - фізичної особи-підприємця Бумбака Івана Дмитровича - не з`яв.,

відповідача - акціонерного товариства "Чернівціобленерго" - не з`яв.,

розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства "Чернівціобленерго" (далі - Товариство)

на рішення господарського суду Чернівецької області від 30.09.2019 (суддя Ковальчук Т.І.) та

постанову Західного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 (головуючий суддя - Данко Л.С., судді Мирутенко О.Л. і Скрипчук О.С.)

зі справи № 926/1299/19

за позовом фізичної особи-підприємця Бумбака Івана Дмитровича (далі - Підприємець)

до Товариства

про визнання недійсним та скасування рішення, оформленого протоколом від 10.01.2019 № 1.

РУХ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Позов було подано про визнання незаконним та скасування рішення комісії Чернівецького РЕМ ПАТ ЕК "Чернівціобленерго", що оформлене протоколом від 10.01.2019 № 1 з розгляду акта від 22.03.2018 № 120781 про порушення Правил користування електричною енергією (далі - Рішення).

2. Позов обґрунтовано відсутністю належних доказів пошкодження електролічильника та втручання споживача в роботу засобу обліку, що призвело до зміни показів електролічильника, недотримання відповідачем норм законодавства, які регламентують порядок складання актів про порушення Правил користування електричною енергією та їх розгляду комісією РЕМ, а також процедури проведення експертизи засобу обліку та визначення вартості необлікованої електричної енергії.

Короткий зміст судових рішень зі справи

3. Рішенням господарського суду Чернівецької області від 30.01.2019, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 14.01.2020: позов задоволено; визнано незаконним та скасовано Рішення; стягнуто з Товариства на користь Підприємця 1 921 грн. судового збору.

4. Рішення та постанова мотивовані тим, що ані актом про порушення Правил, ані висновком експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К не встановлено втручання позивача в роботу електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026, який призвів до зміни його показників, не доведено, що виявлені пошкодження лічильника призвели до втручання в роботу та зміни показів приладу обліку, отже, Рішенням до позивача застосовано відповідальність за порушення Правил, яке (порушення) не доведено належними і допустимими доказами.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

5. У касаційній скарзі до Верховного Суду Товариство зазначає, що воно не погоджується з постановою суду апеляційної інстанції, вважає її прийнятою з неправильним застосуванням норм матеріального права, оскільки суд апеляційної інстанції застосував норми права без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду, та з порушенням норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин справи, які мають значення для правильного вирішення справи, та просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 зі справи № 926/1299/19, ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

6. Суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного, зокрема, у постановах Верховного Суду:

- від 20.02.2019 у справі №916/1375/18, у якій Верховний Суд вважає доречним твердження про те, що законодавство в сфері електроенергетики не зобов`язує постачальника електричної енергії доводити факт можливості вчинення чи у який спосіб вчинено порушення. Постачальник має довести лише факт встановлення та передачі на збереження споживачу засобу обліку та, власне, сам факт виявлення порушення у вигляді неправильної роботи приладу обліку;

- від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, оскільки судами першої та апеляційної інстанцій помилково встановлено, що за змістом статей 216, 217, 218, 235, 236, 237 Господарського кодексу України рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої енергії є саме оперативно-господарською санкцією.

7. Суд апеляційної інстанції безпідставно відхилив клопотання Товариства про призначення додаткової експертизи, з поставленням для роз`яснення експертами питання: "Чи впливають, виявлені висновком експертного дослідження № 1326-К від 26.10.2018 механічні пошкодження на електролічильнику НІК 2301 АП1 № 0170026 на зміну показників приладу обліку?" та не врахував, що для вирішення даної справи необхідно провести додаткову експертизу, під час якої були б з`ясовані обставини, що могли б суттєво вплинути на хід розгляду справи.

8. Суд апеляційної інстанції не перевірив строк дії довіреності представника Товариства, допустивши до участі у справі неналежного представника сторони.

Доводи іншого учасника справи

9. Від Підприємця відзив на касаційну скаргу не надходив.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

10. 27.04.2007 Підприємцем (споживач) та публічним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" (постачальник) укладено договір № 1291/2 про постачання електричної енергії (далі - Договір).

31.10.2013 Договір було переукладено сторонами, а 28.07.2017 укладено додаткову угоду до нього, згідно з якою змінено найменування постачальника з публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" на приватне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго", що підтверджується довідкою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариства.

11. Відповідно до умов Договору:

- постачальник продає електричну енергію споживачу для задоволення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 5 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком № 7.1 "Перелік місць встановлення електролічильників, за якими проводиться розрахунок за відпущені електроенергію, включаючи субспоживачів", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору (пункт 1);

- під час його виконання та вирішення питань, що ним не обумовлені, сторони керуються чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - Правила; пункт 2.1);

- споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем-юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 4 травня 2006 № 562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій Споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Правилами та Методикою (пункт 4.2.3);

- споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження (пункт 4.2.4).

12. Об`єктом, на який здійснюється постачання електричної енергії позивачеві, є майстерня по вул. Шептицького, 18 у м. Чернівці.

13. 22.03.2018 працівниками Товариства проведено перевірку майстерні за адресою: м. Чернівці, вул. Шептицького, 18 та складено акт про порушення Правил від 22.03.2018 № 120781 (далі - Акт), в якому зазначено, що споживач порушив пункти 3.3, 10.2.26 Правил у частині пошкодження приладу обліку (тріщини на елементах кріплення кожуху до цоколя лічильника), інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку. В акті про порушення наведено схему електропостачання споживача, аналогічну зафіксованій в Додатку № 14 Договору № 1291/2, та ідентифікаційні ознаки електролічильника - НІК 2301 АП1 заводський № 0170026.

В Акті зафіксовано, що прилад обліку знятий, вкладений у пакет, пакет опломбований пломбою № UА00077443 та вилучений представниками енергопостачальника, замінений при перевірці, опломбований; акт про опломбування від 22.03.2018 № 781.

Також в Акті вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду Акта буде проводити засідання 04.04.2018 за адресою м. Чернівці, вул. Прутська, 23а з 10-00 до 16-00 год., на яке запрошується споживач або його представник.

14. Акт було розглянуто на засіданні комісії Товариства за участю Підприємця, за результатами чого складено протокол засідання комісії з розгляду акта від 04.04.2018 № 206, відповідно до якого у зв`язку з незгодою споживача щодо порушення приладу обліку комісія вирішила провести експертизу приладу обліку та не нараховувати вартість не облікованої електричної енергії до отримання висновку експертизи.

15. У подальшому на підставі листа Товариства від 17.07.2018 судовим експертом сектору трасологічних видів досліджень та обліків відділу кримінальних видів досліджень Чернівецького НДЕКЦ МВС України Р. В. Генцарюком було проведено експертизу електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 у сейф - пакеті № UА00077443. Експертиза проводилася відповідно до статті 101 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) на замовлення учасника справи - ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго».

На вирішення експертизи було поставлено питання, чи є ознаки пошкодження елементів кожуху (елементів кріплення кожуху) та сліди втручання на внутрішніх елементах лічильного механізму (барабанах).

Згідно з висновком експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К: об`єкт дослідження - електролічильник НІК 2301 АП1 № 0170026, доставлений у запакованому вигляді в сейф-пакет № UА00077443, упаковка видимих порушень не має і забезпечує зберігання об`єкта дослідження й запобігання несанкціонованого доступу до нього; зовні пломби не порушені, пломбувальні елементи надійно утримуються пломбами; на корпусі верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта кожуха наявна тріщина вигнутої форми; на кріпленні верхнього гвинта наявна тріщина лінійної форми; в місцях з`єднання верхнього кожуху та корпусу лічильника наявне нашарування прозорої кристалічної речовини, ймовірно цианокрилатовий клей; на всіх трьох кріпленнях корпусу лічильника наявні сліди розлому, з внутрішньої сторони в місці кріплення наявна прозора кристалічна речовина (ймовірно цианокрилатовий клей); характер пошкоджень елементів корпусу з отворами для гвинтів кріплення кожуху свідчить про те, що вони ймовірно утворені в результаті вибивання (виривання) гвинтів кріплення кожуху, що в свою чергу приводить до відокремлення верхнього кожуха та надає доступ до внутрішніх елементів лічильника, а наявність кристалічної речовини (клею) про приховування даних пошкоджень; на поверхнях 3, 4 та 6-го облікових барабанів лічильного механізму електролічильника наявні сліди дії стороннім предметом у вигляді подряпин та вм`ятин; три кріплення (верхнє та два нижні) верхнього кожуха електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 - пошкоджені (відламані), на корпусі верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта наявна тріщина, в місяцях з`єднання верхнього кожуха та корпусу лічильника наявні нашарування прозорої кристалічної речовини (ймовірно цианокрилатовий клей). На 3-му, 4-му та 6-му облікових барабанах лічильного механізму досліджуваного електролічильника наявні сліди дії стороннім предметом.

16. Після отримання висновку експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К відповідач надіслав позивачеві рекомендованим листом повідомлення про проведення 12.12.2018 засідання комісії по розгляду Акта.

17. 12.12.2018 на призначене засідання комісії позивач не з`явився, а тому відповідач з дотриманням пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії провів 10.01.2019 засідання комісії по розгляду Акта, про що складено протокол від 10.01.2019 № 1, в якому представник позивача участі не приймав.

18. З протоколу від 10.01.2019 № 1 вбачається, що комісія по розгляду Акта за результатами його розгляду дійшла висновку, що Підприємцем вчинено порушення пунктів 3.3, 10.2.26 Правил, а саме пошкодження приладу обліку, інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку, що підтверджується висновком експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К, та вирішила провести розрахунок вартості не облікованої електричної енергії згідно з підпунктом 3 пункту 2.1 Методики і визначила таку вартість у сумі 42 944,52 грн. з ПДВ.

19. Товариство, з урахуванням наведених обставин, звернулося до господарського суду Чернівецької області з позовом про стягнення з Підприємця заборгованості в сумі 43 451,14 грн.; ухвалою суду від 18.04.2019 у справі № 926/943/19 підготовче засідання в даній справі було відкладено на 07.05.2019.

20. Дані обставини слугували підставою для звернення Підприємця з позовом у цій справі.

21. Задовольняючи позовні вимоги у цій справі, суди попередніх інстанцій виходили з такого:

- Актом зафіксовано порушення споживачем пунктів 3.3 та 10.2.26 Правил;

- з аналізу положень Методики та Правил слідує, що істотною умовою виявленого порушення, передбаченого пунктами 3.2, 3.3 Правил та підпунктом 3 пункту 2.1 Методики, є зміна параметрів електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026. Відповідну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 926/3467/17 та від 14.08.2019 у справі № 926/1294/18;

- предметом доказування у даній справі є встановлення факта вчинення позивачем зазначеного в Акті порушення Правил, а саме таких його дій, що призвели до зміни показників приладів обліку електричної енергії. При цьому факт впливу на прилад обліку має бути підтверджений експертизою або особистим визнанням споживачем умисного пошкодження приладів обліку з відповідним відображенням про це в акті про порушення;

- з наявного в матеріалах справи висновку експертного дослідження судового експерта Генцарюка Р.В. від 26.10.2018 № 1326-К вбачається, що експертом було лише встановлено наявність пошкоджень трьох кріплень (верхнього та двох нижніх) верхнього кожуха електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026, пошкодження верхнього кожуха в місці кріплення лівого нижнього гвинта та в місцях з`єднання з корпусом лічильника, сліди дії стороннім предметом на 3-му, 4-му та 6-му облікових барабанах лічильного механізму; експерт, тим не менше, не встановив причин вказаних пошкоджень, а також не зробив будь-якого висновку про те, що виявлені пошкодження лічильника вплинули на роботу та покази приладу обліку;

- отже, зазначений експертний висновок беззаперечно та достеменно не підтверджує зміни показників лічильника, що є обов`язковим наслідком порушення споживачем пункту 3.3 Правил за наявності якого наступає відповідальність у вигляді донарахування вартості не облікованої електричної енергії відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 Методики;

- у висновку експерта від 26.10.2018 № 1326-К, з урахуванням якого комісією Товариства прийнято оскаржуване Рішення, взагалі відсутній висновок про те, що виявлені пошкодження лічильника НІК 2301 АП1 № 0170026 вплинули на роботу і покази цього приладу обліку;

- в Акті не зазначено, які саме пошкодження засобу обліку виявлено під час перевірки, та відсутні матеріали фотофіксації таких пошкоджень;

- таким чином, ані Актом, ані висновком експертного дослідження від 26.10.2018 №1326-К не встановлено втручання позивача в роботу електролічильника НІК 2301 АП1 № 0170026, який привів до зміни його показників, не доведено, що виявлені пошкодження лічильника призвели до втручання в роботу та зміну показів приладу обліку, тому Рішенням до Підприємця застосовано відповідальність за порушення Правил, яке не доведено належними і допустимими доказами.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА

22. Відповідно до положень Правил (у редакції, чинній на момент складання Акта та його розгляду на засіданні комісії Товариства 04.04.2018):

- відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (пункт 3.3);

- споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (підпункт 26 пункту 10.2);

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень (пункт 6.41).

23. Відповідно до положень Методики (чинної на момент виникнення спірних правовідносин):

- обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури (пункт 2.2);

- методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог Правил та в разі пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо; підпункт 3 пункту 2.1);

- у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується (абзац десятий пункту 2.1);

- факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою (пункт 3.1).

24. ГПК України:

- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (частини перша і друга статті 73);

- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина перша статті 74);

- висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (частини перша - третя статті 98);

- суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (частини перша та друга статті 99);

- учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (частина перша статті 101);

- висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 104);

- якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам; стаття 107);

- переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 300);

- суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій

25. Таким чином, виходячи із змісту наведеного у пункті 23 даної постанови положення підпункту 3 пункту 2.1 Методики, за яким відповідач кваліфікував вчинене позивачем порушення Правил, необхідною умовою її застосування є наявність зв`язку між виявленим фактом пошкодженням приладу обліку чи фактом втручання у роботу лічильника та наявністю зміни показів приладу обліку.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №911/3160/17.

26. Дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, доводи та заперечення сторін суди попередніх інстанції дійшли висновку про задоволення позовних вимог, оскільки ні Актом, ні висновком експертного дослідження від 26.10.2018 №1326-К не встановлено втручання позивача в роботу електролічильника НІК 2301 АП1 №0170026, який привів до зміни його показників, не доведено, що виявлені пошкодження лічильника призвели до втручання в роботу та зміну показів приладу обліку.

27. Доводи касаційної скарги не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваних судових рішень, з огляду на таке.

27.1. Посилання скаржника на те, що попередні судові інстанції в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного, зокрема, у постановах Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №916/1375/18 та від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, Судом не приймається, оскільки:

- у справі 916/1375/18, на рішення Верховного Суду в якій посилався скаржник, судові акти попередніх судових інстанцій були скасовані Верховним Судом з передачею справи на новий розгляд, що не означає остаточного вирішення відповідної справи, а, отже, й формування правового висновку Верховного Суду у такій справі та в судовому рішенні. Слід також зазначити, що за результатами нового розгляду зазначеної справи фактично-доказова база в ній може істотно змінитися, адже й сам новий розгляд став наслідком недостатнього дослідження в ній судами обставин і доказів зі справи, а така зміна, у свою чергу, вплине на правові висновки в ній;

- постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №910/17955/17, на висновки щодо застосування норм права, викладені в якій посилається скаржник у касаційній скарзі, була прийнята хоча й за предмета спору, схожого з тим, що має місце в даній справі, проте за іншого матеріально-правового та процесуально-правового регулювання спірних правовідносин і підстав заявлених позовних вимог та за іншої фактично-доказової бази (обставин справи та зібраних у ній доказів), ніж у даній справі № 926/1299/19, тобто зазначена справа і ця справа є відмінними за істотними правовими ознаками, що свідчить про неподібність правовідносин у них.

Крім того, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити таке.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №910/17955/17 зазначено що:

- ані нарахування вартості недоврахованої електричної енергії, ані рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта пропорушення ПКЕЕ, не є оперативно-господарською санкцією (пункт 67 зазначеної постанови);

- вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України (пункт 70);

- предметом позову в цій справі є вимога про скасування рішення комісії відповідача від 18.04.2017, оформленого протоколом № 704 з розгляду акта про порушення від 15.02.2017 № 37456. За результатом розгляду цього акта прийнято рішення комісії провести нарахування за недовраховану електроенергію на підставі приписів ПКЕЕ. Звідси норми статей 235-237 Господарського кодексу України щодо оперативно-господарських санкцій до спірних правовідносин застосуванню не підлягають (пункт 71);

- вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача (пункт 82).

Залишаючи без змін рішення місцевого господарського суду у цій справі № 926/1299/19 про визнання незаконним та скасування Рішення, суд апеляційної інстанції не застосовував статті 216-218, 235-237 Господарського кодексу України щодо оперативно-господарських санкцій, і тому висновки суду апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові не суперечать висновкам, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи № 910/17955/17.

27.2. Стосовно посилань Товариства у касаційній скарзі на те, що суд апеляційної інстанції безпідставно відхилив клопотання Товариства про призначення додаткової експертизи, Верховний Суд зазначає таке.

Частиною першою статті 107 ГПК України визначено, що якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

При цьому додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Додаткова та повторна експертизи призначаються у випадках, коли наданий первісний висновок є неповним або неякісним, а також при наявності сумнівів у правильності висновку експерта, зокрема, необґрунтованість, суперечить з іншими матеріалами справи, тощо.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Товариством до суду апеляційної інстанції подано клопотання про призначення додаткової експертизи, проведення якої слід доручити Чернівецькому науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України та поставити для роз`яснення експертам таке питання: «Чи впливають, виявлені висновком експертного дослідження № 1326-к ВІД 26.10.2018 механічні пошкодження на електролічильнику НІК 2301 АП1 № 0170026 на зміну показів приладу обліку?»

Дане клопотання обґрунтоване тим, що висновок експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К є неповним, оскільки експерту під час проведення первинного експертного дослідження не було поставлено питання стосовно зміни показів приладу обліку.

Відмовляючи у задоволенні даного клопотання, суд апеляційної інстанції виходив з того, що: висновок експертного дослідження від 26.10.2018 № 1326-К був проведений Чернівецьким науково-дослідним експертно-криміналістичним центром на підставі листа від 17.07.2018 (на замовлення) директора комерційного ПАТ «Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" Бакланова В.В. про проведення експертного дослідження, відповідно до статті 101 ГПК України; заявник доказів того, що первісний висновок Чернівецького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру є неповним або неясним, суду апеляційної інстанції не надав та відповідним чином у клопотанні не обґрунтував і не довів перед судом наявності сумнівів у правильності висновку експерта, як - от його необґрунтованості та/або суперечності (конкретно) іншим матеріалам даної справи тощо.

Тобто, відмовляючи Товариству у задоволенні клопотання про призначення додаткової експертизи, суд апеляційної інстанції належним чином обґрунтував відмову у задоволенні відповідного клопотання.

Крім того, з положень статті 107 ГПК України вбачається, що призначення додаткової експертизи є правом, а не обов`язком суду.

27.3. Щодо доводів касаційної скарги, про те, що суд апеляційної інстанції не перевірив строк дії довіреності представника Товариства, допустивши до участі у справі неналежного представника сторони, оскільки від Товариства під час прийняття постанови судом апеляційної інстанції (14.01.2020) представником за довіреністю від 01.03.2019 №342 була Рожок Л.П., однак вказана довіреність була дійсна до 31.12.2019, Касаційний господарський суд зазначає таке. Відповідні доводи не можуть слугувати підставою для скасування рішень судів попередніх інстанцій, оскільки такі порушення норм процесуального права, навіть якщо вони й мали б місце, не є тими підставами, з якими норми ГПК України пов`язують скасування рішень судів попередніх інстанцій, та не можуть свідчити про те, що вони (порушення) призвели до ухвалення незаконного рішення.

Крім того, судом апеляційної інстанції зазначено таке: "В судове засідання, яке відбулося 14.01.2020 в режимі відеоконференції, прибув представник апелянта/відповідача, подане в апеляційній скарзі клопотання про призначення додаткової експертизи підтримав, просить таке клопотання задоволити пояснюючи тим, що підставою для задоволення позовної заяви позивача слугувало те, що експертним висновком не було доведено вини позивача, що пошкодження приладу обліку призвели до зміни параметрів приладу обліку, а тому експерту слід поставити питання: «чи впливають, виявлені висновком експертного дослідження № 1326-к ВІД 26.10.2018 механічні пошкодження на електролічильнику НІК 2301 АП1 № 0170026 на зміну показів приладу обліку?»

Щодо апеляційної скарги, представником апелянта доводи апеляційної скарги підтримано, надано усні пояснення аналогічні викладеним у апеляційній скарзі, просить апеляційну скаргу задоволити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог позивача в повному обсязі."

Тобто, ОСОБА_1 у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, яке відбулося 14.01.2020, повною мірою підтримала клопотання про призначення додаткової експертизи та доводи апеляційної скарги, які були подані до суду апеляційної інстанції нею ж - 30.10.2019 (тобто в межах дії довіреності від 01.03.2019 №342).

28. Перевірка доводів скаржника, пов`язаних із встановленням обставин та оцінкою доказів зі справи, здійснених попередніми судовими інстанціями, перебуває поза межами розгляду справи судом касаційної інстанції, визначеними частиною другою статті 300 ГПК України.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

29. Звертаючись з касаційною скаргою, позивач не довів такого неправильного застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, яке мало б наслідком скасування прийнятих ними судових рішень.

30. За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції - без змін за відсутності визначених процесуальним законом підстав для її скасування.

Судові витрати

31. Понесені Товариством у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на Товариство, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу акціонерного товариства "Чернівціобленерго" залишити без задоволення, а постанову Західного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 у справі № 926/1299/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя В. Селіваненко

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов