ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"15" жовтня 2020 р. м. Ужгород Справа № 907/544/20

Суддя Господарського суду Закарпатської області Андрейчук Л.В., розглянувши матеріали

за позовом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, м. Ужгород

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Карпатикум, с. Рафайново Берегівського району

про повернення земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області звернулося до суду з позовом, яким просить зобов`язати відповідача повернути земельну ділянку площею 27,8957га, яка знаходиться в адміністративних межах Рафайнівської сільської ради Берегівського району до земель державної власності в особі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, посилаючись на ст. ст. 16, 25, 1212, 1218, 1225 Цивільного кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 11.08.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення виявлених у ній недоліків, зокрема, щодо визначення ціни позову та належних доказів сплати судового збору.

На адресу суду від позивача надійшов лист, яким останнім зазначено ціну заявленого до Товариства з обмеженою відповідальністю «Карпатикум» позову, і така складає 606568,67 грн, а також заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору в частині 6996,53грн. Таке клопотання обґрунтовано неможливістю сплатити судовий збір через блокування його рахунків Державною Казначейською службою України в Закарпатській області на період здійснення безспірного списання коштів з рахунку Головного управління на виконання виконавчих листів по інших судових справах, де управління є відповідачем/боржником.

Розглянувши клопотання позивача суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

Статтею 8 Закону України Про судовий збір врегульовано умови і порядок відстрочення сплати судового збору.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, наведений у частині першій статті 8 Закону України "Про судовий збір", є вичерпним.

За змістом частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці тощо; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Позивач- заявник не є суб`єктом звернення з клопотанням про відстрочення сплати судового збору на підставі наведеної норми, предмет позову не входить в у визначений пунктом 3 цієї частини перелік, а тому відсутні підстави для його задоволення.

Крім того, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

Під час розгляду зазначеного клопотання суд також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі „Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі „Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, суд звертає увагу заявника, що статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з платоспроможністю установи не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Такої позиції дотримується і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в ухвалі від 27.03.2019 в справі № 916/1371/18.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

Крім того, навіть за умови існування підстави для відстрочення судового збору, доводи позивача щодо відсутності можливості сплатити судовий збір з огляду на наявність застосованої щодо управління процедури безспірного списання коштів, судом не могли б бути взяті до уваги, оскільки сплата судового збору входить в перелік платежів, які відповідно до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 на час здійснення безспірного списання коштів таки проводяться.

З огляду на наведене вище, та відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах справи належних доказів сплати судового збору.

Враховуючи наведене, суд констатує, що позивач не усунув виявлені судом недоліки позовної заяви від 22.07.2020 №9-7-0.72-5930/2-20, відтак, така заява разом з доданими до неї документами підлягає поверненню йому на підставі ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, як неподана.

При цьому, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 14, 162, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 22.07.2020 №9-7-0.72-5930/2-20 (вх. № 02.3.1-06/584/20 від 06.08.2020 року) і додані до неї документи повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку, встановленому розділом IV Господарського процесуального кодексу України до Західного апеляційного господарського суду.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Л.В. Андрейчук