УХВАЛА

м. Київ

08.10.2020Справа №910/8979/20
За первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік", м. Київ

до Національної академії прокуратури України, м. Київ

про зобов`язання вчинити дії

за зустрічним позовом Національної академії прокуратури України, м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік", м. Київ

про визнання договору удаваним та визнання недійсним договору, -

За розглядом клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік", м. Київ про заміну заходу забезпечення позову іншим

Суддя Морозов С.М.

За участі представників сторін:

Від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) (заявника): не з`явились;

Від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом): не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

23.06.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою про зобов`язання Національної академії прокуратури України в особі ліквідаційної комісії, визнати та включити до проміжного ліквідаційного балансу кредиторські вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік", що виникли станом на 06.05.2020 року в загальному розмірі 38 021 481,59 грн.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали №910/8979/20 передані на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою від 30.06.2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" було залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

13.07.2020 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" до суду надійшла заява про забезпечення позову, в якій заявник просить суд до набрання чинності рішенням у справі, заборонити комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України, а також будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо складання проміжного ліквідаційного балансу, у будь-який спосіб відчужувати майно, належне Національній академії прокуратури України, складання та/або затвердження ліквідаційного балансу та проводити дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.07.2020 матеріали заяви передано для розгляду судді Морозову С.М.

Ухвалою від 13.07.2020 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" про забезпечення позову було повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою від 15.07.2020 року позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 22.09.2020 року.

16.07.2020 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" до суду надійшла заява про забезпечення позову, в якій заявник просить суд до набрання чинності рішенням у справі, заборонити комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України, а також будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо складання проміжного ліквідаційного балансу, у будь-який спосіб відчужувати майно, належне Національній академії прокуратури України, складання та/або затвердження ліквідаційного балансу та проводити дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.07.2020 року у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" про забезпечення позову було відмовлено повністю.

03.08.2020 року відповідачем подано до суду зустрічну позовну заяву про визнання Договору про дольову участь у будівництві від 20.09.2018 року, укладеного між Національною академією прокуратури України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" удаваним договором про спільну діяльність та про визнання цього договору недійсним.

Ухвалою від 10.08.2020 року було прийнято зустрічний позов Національної академії прокуратури України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" про визнання договору удаваним та визнання недійсним договору до спільного розгляду з первісним позовом по справі №910/8979/20, об`єднано їх в одне провадження, підготовче засідання за зустрічним позовом призначено разом з первісним позовом на 22.09.2020 року.

11.08.2020 до суду позивачем була подана заява про забезпечення первісного позову, в якій заявник просить суд до набрання чинності рішенням у справі, заборонити комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України вчиняти дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України, зокрема, складання та/або затвердження ліквідаційного балансу.

Ухвалою від 11.08.2020 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Боричів Тік» про забезпечення первісного позову було задоволено та до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/8979/20 заборонено Комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України (ідентифікаційний код 26297233, адреса: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, будинок 81-Б) вчиняти дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України (ідентифікаційний код 26297233, адреса: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, будинок 81-Б), зокрема, складати та/або затверджувати ліквідаційний баланс.

17.08.2020 року до суду надійшло клопотання Національної академії прокуратури України про скасування заходів забезпечення позову у цій справі.

Ухвалою від 15.09.2020 року клопотання Національної академії прокуратури України про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2020 року у справі № 910/8979/20 було призначено до розгляду на 22.09.2020 року.

В підготовчому засіданні 22.09.2020 року судом було оголошено перерву до 27.10.2020 року.

В судовому засіданні 22.09.2020 року з розгляду клопотання Національної академії прокуратури України про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського судуміста Києва від 11.08.2020 року у справі №910/8979/20 оголошено перерву до 27.10.2020 року.

08.10.2020 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" надійшло клопотання про заміну заходу забезпечення позову іншим.

Ухвалою від 08.10.2020 року вказане клоптання ТОВ "Боричів Тік" було призначено на 08.10.2020 року о 17:30 годині.

В судове засідання 08.10.2020 року о 17:30 сторони не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлялись.

Розглянувши вказане клопотання про зміну заходів забезпечення позову, суд зазначає наступне.

За змістом ст. 143 Господарського процесуального кодексу України за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим. Питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим вирішується судом в судовому засіданні не пізніше наступного дня після надходження до суду відповідного клопотання учасника справи. За наслідками розгляду клопотання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим постановляється ухвала. Копії ухвали про заміну одного заходу забезпечення позову іншим направляються учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Суд відзначає, що по своїй суті заміна вжитого судом заходу забезпечення позову полягає в скасуванні такого заходу та вжиття іншого, передбаченого законом заходу, а відтак, при вирішенні відповідного питання слід в першу чергу з`ясовувати чи змінилися настільки обставини спірних правовідносин, які б зумовлювали необхідність скасування обраного судом заходу забезпечення позову до закінчення розгляду відповідного спору, та чи існують правові підстави, з якими чинне законодавство пов`язує можливість вибору іншого заходу забезпечення позову.

Згідно з п.10 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26.12.2011 №16 враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За змістом ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як було встановлено судом під час вирішення питання про відкриття провадження у справі №910/8979/20 та вжиття заходів до забезпечення первісного позову, предметом пред`явленого первісного позову є зобов`язання Національної академії прокуратури України в особі ліквідаційної комісії, визнати та включити до проміжного ліквідаційного балансу кредиторські вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік", що виникли станом на 06.05.2020 року в загальному розмірі 38 021 481,59 грн.

Обгрунтовуючи заяву про заміну вжитого заходу забезпечення іншим, заявник зазначає, що такі дії є необхідними з метою захисту законних прав та інтересів позивача за первісним позовом, оскільки відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) направив до суду лист №09/878 від 12.06.2020, в якому Національна акадмемія прокуратури України зазначила, що відхилила вимоги ТОВ «Боричів Тік» на суму понад 38 млн грн, оскільки щодо неправомірних дій службових осіб Академії та інших, зокрема з приводу укладення між сторонами договору дольової участі у будівництві житлового комплексу за адресою: вул. Сім`ї Хохлових, 8 у Шевченківському районі м. Києва, проводяться досудові розслідування у кримінальному провадженні №0000959 за фактами незаконної зміни цільового призначення земельної ділянки, використання її для житлової забудови, тощо.

Беручи до уваги викладене, суд зазначає, шо юридична процедура ліквідації юридичної особи та складення ліквідаційного балансу, визначена положеннями Цивільного кодексу України.

Так, у відповідності до частин 8 та 9 статті 111 Цивільного кодексу України ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду. Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

Виплата грошових сум кредиторам юридичної особи, що ліквідується, у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, провадиться у порядку черговості, встановленому статтею 112 цього Кодексу. У разі недостатності в юридичної особи, що ліквідується, коштів для задоволення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) організовує реалізацію майна юридичної особи.

Після завершення розрахунків з кредиторами ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає ліквідаційний баланс, забезпечує його затвердження учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, та забезпечує подання органам доходів і зборів. Ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в установлений законом строк. (частини 11 та 14 статті статті 111 Цивільного кодексу України).

Отже, завершальною стадією ліквідаційної процедури є подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи.

Як вже зазначалось вище, ухвалою суду від 11.08.2020 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Боричів Тік» про забезпечення первісного позову було задоволено та до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/8979/20 заборонено Комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України вчиняти дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України, зокрема, складати та/або затверджувати ліквідаційний баланс.

В той же час, враховуючи положення викладеної статті 111 Цивільного кодексу України, беручи до уваги, що завершальною стадією ліквідаційної процедури є подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи, подане до суду клопотання про заміну вжитих заходів забезпеченя позову є обгрунтованим, оскільки забезпечить ефективний захист прав сторін.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і у пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Аналогічні правові висновки щодо застосування ст.ст. 136, 137 Господарського процесуального кодексу України наведені в постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 14.06.2018 у справі №916/10/18, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Боричів Тік" належними доказами обґрунтувало причини заміни одного заходу забезпечення позову іншим.

Обраний заявником змінений спосіб забезпечення позову співвідноситься з предметом позову.

Суд встановив, що наведені заявником в обґрунтування вимог поданого клопотання обставини свідчать про необхідність заміни заходу забезпечення позову у даній справі.

Таким чином, оскільки метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача за первісним позовом, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову, з урахуванням наявності факту доведеності суду істотно змінених обставин у даній справі, суд, з урахуванням пов`язаності заходу забезпечення позову з його предметом, вважає за необхідне клопотання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим, задовольнити.

Керуючись ст. ст. 136, 137, 140, 143, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Боричів Тік» №0810 від 08 жовтня 2020 року про заміну одного заходу забезпечення позову на інше в справі №910/8979/20.

2. Замінити заходи до забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 11 серпня 2020 року у справі №910/8979/20 шляхом до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/8979/20 заборонити Комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України (ідентифікаційний код 26297233, адреса: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, будинок 81-Б) вчиняти дії по припиненню юридичної особи - Національної академії прокуратури України (ідентифікаційний код 26297233, адреса: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, будинок 81-Б), зокрема, складання та/або затвердження ліквідаційного балансу, на наступні:

До набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/8979/20 заборонити Комісії з ліквідації Національної академії прокуратури України (ідентифікаційний код 26297233, адреса: 04050, м. Київ, вул. Мельникова, будинок 81-Б) вчиняти дії по поданню державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи.

3. Ухвала є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років.

4. Ухвала набирає законної сили 08.10.2020 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва.

Суддя С.М. Морозов