номер провадження справи 27/67/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2020 Справа № 908/1034/20

м. Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Дроздової С.С., при секретарі судового засіданні Шолоховій С.В., розглянувши матеріали справи

за позовом: Комунального підприємства Управління капітального будівництва (69037 м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 60Б, ідентифікаційний код юридичної особи 04054151)

до відповідача: Приватного підприємства Промавтоматикасервіс (69089 м. Запоріжжя, вул. Алуштинська, 37, ідентифікаційний код юридичної особи 35300586)

про зобов`язання вчинити дії

за участю

представника позивача: Коновалов В.М., дов. № юр-00009 від 08.01.2020, Корнієць О.В., наказ 58-од від 20.03.2020

представник відповідача: Головко Л.А., дов. б/н від 17.06.2020, Єрохіна Г.І., паспорт СВ № 514592 від 19.01.2002 генеральний директор

СУТЬ СПОРУ:

Комунальне підприємство Управління капітального будівництва звернулося до Господарського суду Запорізької області з позовом до про зобов`язання Приватного підприємства Промавтоматикасервіс виконати умови договору підряду № 040/19/31 на виконання проектних робіт від 14.03.2019 шляхом вчинення дій, а саме за власний рахунок здійснити виправлення кошторису б/н вартості проектних робіт на перерахунок залишків, згідно ДСТУ Б.Д. 1.1-7-2013, що відповідає кошторису № 1 до договору підряду на проектні роботи №040/19/31 від 14.03.2019р. (додаток №4), а саме за відсотковою базою від глав 1-9 вартості робіт, які належать до перерахунку з врахуванням відсоткового коефіцієнту до кошторисної частини робочого проекту 0,1.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2020 позовні матеріали № 908/1034/20 передано на розгляд судді Дроздовій С.С.

Ухвалою суду від 27.04.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 908/1034/20, присвоєно справі номер провадження 27/67/20.

Справа № 908/1034/20 розглядається за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 25.05.2020

25.05.2020 судом проведено підготовче засідання у справі № 908/1034/20.

Ухвалою суду від 25.05.2020, відповідно до ст. 183 ГПК України, підготовче засідання у справі № 908/1034/20 відкладено на 18.06.2020.

Ухвалою суду від 18.06.2020, відповідно до ст. 177 ГПК України, строк підготовчого провадження продовжено на 30 днів, на підставі ст. 183 ГПК України, підготовче засідання відкладено на 14.07.2020.

14.07.2020 судом продовжено підготовче засідання у справі № 908/1034/20.

Ухвалою суду від 14.07.2020 підготовче провадження у справі № 908/1034/20, закрито, відповідно до ст. 185 ГПК України. Справу призначено до розгляду по суті на 03.09.2020.

Ухвалою суду від 03.09.2020 у справі № 908/1034/20 розгляд справи відкладався на 01.10.2020.

У судовому засіданні 01.10.2020 справу розглянуто, оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до ст. 222 Господарського процесуального кодексу України здійснювалося повне фіксування судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу «Оберіг».

Суддею оголошено, яка справа розглядається, склад суду, та роз`яснено представникам позивача та відповідача, які прибули в судове засідання, їх права, у тому числі право заявляти відводи.

Відводів складу суду не заявлено.

15.07.2020 представник позивача підтримав позовні вимоги, на підставах викладених у позовній заяві. Просить суд задовольнити позов, мотивуючи його тим, що 14 березня 2019 року між Комунальним підприємством «Управління капітального будівництва» та Приватним підприємством "Промавтоматикасервіс" укладено договір підряду № 040/19/31 на виконання проектних робіт. На виконання умов укладеного договору відповідач виготовив проектно-кошторисну документацію та передав її позивачу.

Пунктом 2.4. договору передбачено, що підрядник виконує роботи відповідно до вимог ДБН А.2..2-3-2014, наказу міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45, державних будівельних норм та правил, вимог техніки безпеки та охорони праці, інших чинних будівельних норм та правил, строків виконання робіт.

Як свідчать вищевикладені обставини, відповідачем порушена зазначена умова договору внаслідок чого, виконана відповідачем проектно-кошторисна документація не отримала позитивного звіту експертної організації - філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області.

За період проведення експертизи філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області було надано 5 експертних звітів. На час звернення до суду не врегульованим залишилося питання щодо вартості проектних робіт з перерахунку вартості проектних робіт з перерахунку залишків робіт, в експертних звітах п.3.11.1.

Відповідач відмовляється виконати розрахунок на перерахунок кошторисної документації згідно ДСТУ Б.Д. 1.1 -7-2013, що відповідає кошторису №1 до договору підряду на проектні роботи №040/19/31 від 14.03.2019р. (додаток №4), а саме за відсотковою базою від глав 1-9 вартості робіт, які належать до перерахунку з врахуванням відсоткового коефіцієнту до кошторисної частини робочого проекту 0,1 згідно цього кошторису, що є порушення умов укладеного договору.

Дана обставина підтверджується тим, що відповідач на експертизу надавав кошторис на перерахунок залишків, визначених за формою 3-П, без належного обґрунтування трудомісткості робіт та усіх елементів витрат, як того вимагає додаток п.1 Додатку К ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013.

Про необґрунтованість виконаного відповідачем кошторису свідчить той факт, що загальна вартість робіт, яка підлягає перерахунку, згідно зведеного кошторисного розрахунку складає 4972,806 тис.грн. без ПДВ.

Згідно розділу 5 а Додатку А ДСТУ Б.Д. 1.1-7:2013 загальна вартість проектних робіт (що включає виготовлення всіх розділів проекту) складає 317,657 тис.грн.

Таким чином, вартість перерахунку кошторису складає 84,997% від загальної вартості проектних робіт.

Для вирішення спірного питання відсоткову частину вартості перерахунку кошторисної документації необхідно керуватися збірником цін на проектно-вишукувальні роботи (Додаток Ж1ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013).

Збірником цін № 70 «Капітальний ремонт будинків і споруд» (частина 2) встановлено, що відсоткова вартість робіт із складання кошторису та підбір ресурсів складає 17% від загальної вартості проектних робіт.

Крім того, п. 4.3 розділу 3.4 цього Збірника встановлено, що для перерахунку кошторису застосовується коефіцієнт 0,75.

Відповідач ігнорує зазначені приписи нормативних актів, умови укладеного договору, на що неодноразово звертала увагу філія ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області.

Представник відповідача проти позову заперечив на підставах викладених у письмовому відзиві (вх. № 11657/08-08/20 від 18.06.2020) та додаткових запереченнях (вх. № 13957/08-08/20, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, на підставі наступного. На виконання договору відповідач виготовив проектно-кошторисну документацію та передав її позивачу з супровідним листом від 24.04.2019 року № 24/04.

Пунктом 2.4 договору передбачено, що підрядник виконує роботи відповідно до вимог ДБН А.2.2-3-2014 (зі змінами), Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45, державних будівельних норм та правил, вимог техніки безпеки та охорони праці, інших чинних будівельних норм та правил, строків виконання робіт.

Пунктом 4.3.6 договору передбачено, що підрядник зобов`язаний здійснювати захист результатів робіт в наглядових органах, уповноважених на проведення експертизи проектної документації.

Відповідач виконав роботи відповідно до умов договору, здійснював і продовжує здійснювати захист результатів робіт в наглядових органах, уповноважених на проведення експертизи проектної документації.

Позивач, як замовник, листом від 25.07.2019р. № 03/01484 запропонував визначити вартість виконання перерахунку залишків робіт за кошторисом складеним по Збірнику цін на проектні роботи №70 (А на якій підставі? На наш погляд, всупереч умовам укладеного договору), якщо експертна установа в своєму зауваженні від 10.06.2019 року додаток до експертного звіту № ОБ ОЗ 16/1-19 п. 3.11.1. вважала за необхідне «перерахунки залишків» врахувати за формою 3-П відповідно до п.1 додатка К ДСТУ Б Д. 1.1 -7:2013» Підрядником були виконані зауваження експертизи і надані Замовнику.

Листом № 26/6 від 26.07.2019 року Позивач повідомив Замовника, що Підрядник не згодний з наданим Замовником кошторисом, так як кошторис враховує виконання робіт по складанню кошторисів на будівельно-монтажні роботи, а не на коригування РОБОЧОГО ПРОЕКТУ.

Крім того, Філія ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області листом № 298 від 24.07.2019 року запитувала у Замовника інформацію щодо того, чи є договірна ціна на коригування даного робочого проекту твердою.

Наразі відповідачу невідомо, чи надав позивач запитувану інформацію в експертну установу.

Пунктом 3.1 укладеного договору передбачено, що Замовник здійснює фінансування Підрядника на потреби виконання робіт за Договором за рахунок коштів, перерахованих Головним розпорядником коштів - Департаментом з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради, у розмірі 416 918,00 грн. (чотириста шістнадцять тисяч дев`ятсот вісімнадцять гривень 00 копійок) без ПДВ.

У п. 3.2 договору зазначено, що ціна договору є твердою та враховує всі витрати Підрядника на виконання робіт, згідно Завдання на проектування (коригування) та кошторису на проектні роботи (Додаток № 4).

Лист Мінрегіону № 7/15.1/312-20 від 10.01.2020 року підтвердив, що при коригуванні проектної документації обчислення перерахунку залишків по формі 3-П можливо. Вказаний лист Мінрегіону було передано позивачу супровідним листом « 14/01 від 14.01.2020 року

Відповідач дійсно відмовляється виконати розрахунок на перерахунок кошторисної документації згідно ДСТУ Б. Д. 1.1-7-2013, що відповідає кошторису № 1 до договору підряду на проектні роботи №040/19/31 від 14.03.2019р. (додаток №4), а саме за відсотковою базою від глав 1-9 вартості робіт, які належать до перерахунку з врахуванням відсоткового коефіцієнту до кошторисної частини робочого проекту 0,1, який позивач вимагає здійснити у листі № 03/00233 від 04.02.2020 року. Відмова обґрунтовується тим, що відповідач вважає що саме ця вимога позивача є порушенням умов договору.

Саме позивач, за сприяння Філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області ігнорує приписи нормативних актів та умов договору. Наразі відсутня нормативно обґрунтована позиція з боку Філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області, тобто, ні один нормативний документ не підтверджує скільки потрібно залучати спеціалістів і не обговорюється вартість кошторису за формою 3-П.

Відповідач направив позивачу лист № 14/02 від 14.02.2020 року, яким ще раз довів до відома Позивача, що листом від 02.12.2019р. за №02/12 був направлений кошторис за формою 3-П на перерахунок обсягів робіт складений за вимогою Філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» в Запорізькій області.

Однак станом на 04.02.2020р. замовником і експертною установою наданий кошторис за формою 3-П не приймається не зважаючи на те, що 14.01.2020р. листом № 04/01 був направлений лист-відповідь МІНРЕГЮНУ №7/15.1/312-20 від 10.01.2020р., який підтверджує можливість складання кошторису за формою 3-П при коригуванні проектної документації з підтвердженням трудомісткості виконання робіт з тривалості їх виконання визначеної календарним графіком робіт, кількістю фахівців (ціна договору № 040/19/31 від 14.03.2019р. є твердою). Згідно графіку виконання робіт додаток №3 до договору №040/19/31 від 14.03.2019р. підтверджуються дуже стислі строки виконання проектних робіт (коригування).

Окрім того, в цьому ж листі відповідач повідомляє Замовника про те, що ним не виконуються договірні відносини, а саме п. 4.1.2 договору щодо здійснення приймання результатів робіт в порядку та на умовах, визначених цим Договором.

З огляду на вище наведене, відповідач вважає, що твердження позивача про те, що нами порушено умови договору є невірними, не відповідними дійсності на необґрунтованими, а вимоги виконати розрахунок на перерахунок кошторисної документації згідно ДСТУ Б. Д. 1.1-7-2013, що відповідає кошторису № 1 до договору підряду на проектні роботи №040/19/31 від 14.03.2019р. (додаток №4), а саме за відсотковою базою від глав 1-9 вартості робіт, які належать до перерахунку з врахуванням відсоткового коефіцієнту до кошторисної частини робочого проекту 0,1, такими, що не підлягають задоволенню.

В засіданні суду 01.10.2020 здійснено безпосереднє дослідження доказів, поданих учасниками спору (ст. 210 ГПК України).

У судовому засіданні 01.10.2020, на підставі статті 217 ГПК України судом закінчено з`ясування обставин та перевірки їх доказами і перейдено до судових дебатів ст. 218 ГПК України.

Судові дебати частина судового розгляду, що складаються з промов осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши представників сторін, дослідивши докази, суд вийшов з нарадчої кімнати та згідно ст. 240 Господарського процесуального кодексу України оголосив вступну та резолютивну частини рішення, повідомив строк виготовлення повного тексту рішення та роз`яснив порядок і строк його оскарження.

Розглянувши матеріали справи та оцінивши надані докази, вислухавши пояснення представників позивача та відповідача, суд

УСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

14.03.2019 року між Комунальним підприємством «Управління капітального будівництва» (замовник) та Приватним підприємством "Промавтоматикасервіс" (підрядник) укладено договір підряду № 040/19/31 на виконання проектних робіт.

Відповідно до п. 1.1 договору в порядку та на умовах, визначених цим договором, підрядник бере на себе зобов`язання виконати коригування проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Капітальний ремонт житлового будинку по вул. Кремлівська,65 в м. Запоріжжя» (надалі - робота) згідно завдання на проектування (коригування) (Додаток № 1) та вихідних даних (Додаток № 2), а замовник зобов`язується прийняти виконані роботи і сплатити підряднику вартість виконаних робіт.

Згідно п. 1.2 договору результатом виконання робіт по договору є виготовлена підрядником проектно-кошторисна документація стадії РП.

Отримання експертного звіту в експертній організації проектної документації здійснюється замовником (п. 1.3 договору).

На виконання договору відповідач виготовив проектно-кошторисну документацію та передав її позивачу з супровідним листом від 24.04.2019 № 24/04.

Супровідним листом від 08.05.2019 № 03/00925 Комунальним підприємством «Управління капітального будівництва» направлено виготовлену відповідачем проектно-кошторисну документацію до філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області.

Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області було надано Експертний звіт № 08-0316-19 від 28.05.2019 щодо виявлення помилок та необхідності доопрацювання кошторисної документації за робочим проектом «Капітальний ремонт житлового будинку по вул. Кремлівська, 65 в м. Запоріжжя». Серед іншого, в Експертному висновку були зазначені зауваження, щодо Зведеного кошторисного розрахунку, а саме п. 3.11. Глава 12. Вартість проектних робіт вказати окремими рядками проектні роботи 2015 р та коригування. Надати кошторис на проектні роботи (коригування).

Відповідачем було надано відповіді на зауваження до проектної документації по робочому проекту листом № 07/06 від 07.06.2019.

Відносно п. 3.11 Експертного висновку відповідачем надано кошторис на проектні роботи, вартість проектних робіт вказано окремими рядками.

Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області було надано Експертний звіт № 08-0316/1-19 від 14.06.2019, в якому зазначалося наступне:

3.11. Повторно. Глава 12. Вартість проектних робіт вказати окремими рядками проектні роботи 2015 р та коригування.

3.11.1. Кошторис на проектні роботи (коригування) надано вперше. Врахувати наступні зауваження:

- за табл.А1 ДСТУ Б.Д. 1.1-7-2013 врахувати тільки додаткові роботи (коригування);

- «перерахунки залишків» врахувати за формою ЗП відповідно до п. 1 додатка КДСТУ Б Д. 1.1-7:2013.

Відповідачем було надано відповіді на зауваження до проектної документації по робочому проекту листом № 18/06 від 18.06.2019, в якому стосовно п. 3.11 зазначено наступне:

3.11. Повторно. Глава 12. Вартість проектних робіт вказати окремими рядками проектні роботи 2015 р. та коригування-виконано.

3.11.1. Кошторис на проектні роботи (коригування) надано вперше. Врахувати наступні зауваження:

- за табл.А1 ДСТУ Б.Д. 1.1-7-2013 врахувати тільки додаткові роботи (коригування);

Зауваження прийнято, надається кошторис на розробку проектно-кошторисної документації

(додаткові роботи).

- «перерахунки залишків» врахувати за формою ЗП відповідно до п.1 додатка К ДСТУ Б Д. 1.1-7:2013. Зауваження прийнято, надається кошторис на виконання проектно-кошторисної документації (коригування робочого проекту, перерахунки залишків та виконаних робіт) по формі 3-П, але маємо зауважити, що згідно п. 1 Додатка К ДСТУ Б.Д. 1.1-7:2013 складання кошторису за формою 3-П пропонується в разі неможливості визначення вартості проектних робіт за розділом 5 (від глав 1-9). В нашому випадку вартість глав 1-9 було визначено ще до початку коригування, тому рахуємо, що кошторис на виконання проектно-кошторисної документації має бути один і визначатися згідно ДСТУ Б.Д. 1.1-7:2013 розділу 5, що і складає суму договору.

Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області надано Експертний звіт № 08-0316/2-19 від 10.07.2019 (наявний в матеріалах справи), в якому зазначається наступне:

3.11.1. На розгляд експертизи надано кошторис на виконання проектних робіт на коригування на суму 435,348 тис. гри.. При визначенні вартості проектних робіт розрахунковою базою помилково було прийнято вартість усіх будівельних робіт за підсумками глав 1-9 зведеного кошторисного розрахунку. Але проектом на коригування передбачено не - тільки коригування проектної документації (включення додаткових робіт), а і перерахунок залишків тих робіт , які вже були враховані проектною документацією, що отримала

позитивний звіт № 08-024/2-15 від 02.10.2015.

Тому при складанні кошторису на проектні роботи на коригування необхідно користуватися не тільки п.п.5.1-5.8, а і п.5.9 ДСТУ 1.1-7:2013, та визначити вартість проектних робіт за формами 2-П та 3-П, а саме:

- проектні роботи на додаткові роботи (коригування) виконати за формою 2-П за відсотковими показниками, що наведені у таблиці А1 ДСТУ Б.Д..1.1-7-2013, взявши до уваги , що вартість додаткових робіт складає 1910,627 тис.гри. відповідно до наданого зведеного кошторисного розрахунку;

- проектні роботи на «перерахунок залишків» виконати за формою 3-П, виходячи з обґрунтованих розрахунків трудомісткості відповідно до додатка К ДСТУ Б.Д. 1.1-7-2013. У зв`язку з тим, що при складанні кошторису за формою 3-П величина основної заробітної плати розраховується виходячи з кількості виконавців і витрат, труда, основну увагу проектувальнику приділити обґрунтуванню трудомісткості робіт.

Відповідачем було надано відповіді на зауваження до проектної документації по робочому проекту листом № 12/07 від 12.07.2019, яким надані наступні документи: кошторис на проектні роботи коригування; кошторис на перерахунок залишків по Ф 3-П; відомість підрахунку трудомісткості робіт.

В Експертному звіті № 08-0316/3-19 від 24.07.2019 зазначається:

3.11.1. Помилка при внесенні. На розгляд експертизи (з урахуванням зауважень експертизи №08-0316/2-19) проектувальником було надано два розрахунки вартості проектних робіт, а саме:

- кошторис №2 вартості проектних робіт на додаткові роботи (коригування), що складено за формою 2-П на суму 140,450 тис. грн. до розрахунку зауважень немає;

- кошторис б/н вартості проектних робіт на «перерахунок залишків», що складено за формою 3-П на суму 276,468 тис. грн. Відповідно до цього кошторису до робіт з «перерахунку залишків» було залучено 8 спеціалістів проектної організації, враховуючи директора, головних конструктора та спеціаліста, провідних інженерів. Загальні витрати труда склали 208 людино-днів. Відповідно до листа Мінрегіону України від 17.02.2011 № 21-20/1382/0/6-11 «Про рекомендації з підготовки вихідних даних та оформленню кошторисної документації при коригуванні проектів будівництва, що підлягають перезатвердженню» - «перерахунок залишків» - це коригування кошторису у випадку зміни вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів при незмінних об`ємах залишків робіт. Ці роботи, перш за все, виконуються інженерами-проектувальниками у частині кошторисної документації, а залучення такої кількості спеціалістів проектної організації вшивають великі сумніви. Крім того, проектувальнику звернути увагу, що витрати труда інженерів-проектувальників вже враховані у кошторисі № 2 (140,450 тис. грн.). На підставі наведеного проектувальнику необхідно виправити цей кошторис, врахувавши спеціалістів, які дійсно будуть виконувати

роботи з «перерахунку залишків» та виходячи з обґрунтованої трудомісткості робіт.

Відповідачем було надано відповіді на зауваження до проектної документації по робочому проекту листом № 31/07 від 31.07.2019 року (наявний в матеріалах справи), яким надається кошторис за формою 3-П вартістю 270000,00 грн. при виконанні робіт тільки інженерами-кошторисниками. Директора і провідних спеціалістів вилучено, так як проект (шифр 16.14/19-01) і залишки робіт складається з 7-ми розділів та дуже стислих строків виконання робіт було залучено 6 інженерів-кошторисників і вартість кошторису за формою 3-П склало 270 000,00 грн.

Крім того, у своїй відповіді відповідач наголошував на тому, що лист Мінрегіону України від 17.02.2011 № 21-20/1382/0/6-11 носить рекомендаційний характер.

Лист Мінрегіону України від 17.02.2011 № 21-20/1382/0/6-11 «Про рекомендації з підготовки вихідних даних та оформленню кошторисної документації при коригуванні проектів будівництва, що підлягають перезатвердженню» має виключно рекомендаційний характер, що випливає безпосередньо з його назви та не є нормативно-правовим актом, що також вбачається з назви, не зареєстрований у Міністерстві юстиції України як нормативно-правовий акт, відповідно до вимог чинного законодавства, а отже не є обов`язковим до виконання.

Як зазначив відповідач, незважаючи на той факт, що відповідачем були виправлені всі помилки, враховані всі зауваження, надані всі можливі документи, Філія ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області у своєму листі № 330 від 14.08.2019 (наявний в матеріалах справи) зазначає, що відсутні обґрунтування трудомісткості робіт, як того вимагає п. 1 додатку К ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013.

Слід зазначити, Додаток К ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013 носить довідковий характер.

Відповідно до п. 1. додатку К ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013 за умови неможливості визначити вартість проектних, вишукувальних науково-проектних робіт за розділом 5 та за додатком Ж, кошторисну вартість можливо визначити методом калькулювання витрат, виходячи з обґрунтованих розрахунків трудомісткості робіт та усіх елементів витрат шляхом складання кошторису за формою 3-П (додаток Д), та ніяк не обґрунтування трудомісткості робіт, бо саме кошторис по формі 3-П і є обґрунтування трудомісткості робіт. Форма 3-П була розроблена згідно додатку Д (обов`язковий) і надавалася листом № 18/06 від 18.06.2019 та листом № 31/07 від 31.07.2019 року.

Листом № 31/07 від 31.07.2019 відповідач надіслав на адресу Комунального підприємства Управління капітального будівництва відповіді на зауваження експертного звіту № 08-0316/3-19 від 24.07.2019, які супровідним листом від 12.08.2019; 03/01381 направлені на адресу філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області.

Аналогічна позиція була доведена відповідачем до відома Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області та позивача листом № 19/08 від 19.08.2019 року (наявний в матеріалах справи).

Не приймаючи до уваги лист відповідача № 31/07 від 31.07.2019, яким надавався кошторис за формою 3-П вартістю 270000,00 гри. при виконанні робіт тільки інженерами-кошторисниками, а також лист № 19/08 від 19.08.2019, Філія ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області надала новий Експертний звіт № 08-0316/4-19 від 09.09.2019, який повністю дублює текс зауважень, викладений у Експертному звіті № 08-0316/3-19 від 24.07.2019, а саме:

3.11.1. Помилка при внесенні. На розгляд експертизи (з урахуванням зауважень експертизи №08-0316/2-19) проектувальником було надано два розрахунки вартості проектних робіт, а саме:

- кошторис №2 вартості проектних робіт на додаткові роботи (коригування), що складено за формою 2-П на суму 140,450 тис. грн. - до розрахунку зауважень немає;

- кошторис б/н вартості проектних робіт на «перерахунок залишків», що складено за формою 3-П на суму 276,468 тис. грн. Відповідно до цього кошторису до робіт з «перерахунку залишків» було залучено 8 спеціалістів проектної організації, враховуючи директора, головних конструктора та спеціаліста, провідних інженерів. Загальні витрати труда склали 208 людино-днів. Відповідно до листа Мінрегіону України від 17.02.2011 № 21-20/1382/0/6-11 «Про рекомендації з підготовки вихідних даних та оформленню кошторисної документації при коригуванні проектів будівництва, що підлягають перезатвердженню» - «перерахунок залишків» - це коригування кошторису у випадку зміни вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів при незмінних об`ємах залишків робіт. Ці роботи, перш за все, виконуються інженерами-проектувальниками у частині кошторисної документації, а залучення такої кількості спеціалістів проектної організації визивають великі сумніви. Крім того, проектувальнику звернути увагу, що витрати труда інженерів-проектувальників вже враховані у кошторисі № 2 (140,450 тис. гри.). На підставі наведеного проектувальнику необхідно виправити цей кошторис, врахувавши спеціалістів, які дійсно будуть виконувати роботи з «перерахунку залишків» та виходячи з обґрунтованої трудомісткості робіт.

24.09.2019 року відповідачем було підготовлений лист № 24/09 щодо відповіді на зауваження від КП «Управління капітального будівництва» від 23.09.2019 № 03101792 до експертного звіту № 08-0316/4-19 від 09 вересня 2019р., в якому наголошував на тому, що з боку КП «Управління капітального будівництва» робота по проходженню експертизи спеціалістами КП «Управління капітального будівництва» не проводиться, тобто всі відповіді на зауваження експертизи відповідача стосовно кошторису 3-П не розглядаються, з боку замовника не прикладаються зусилля щодо вникання до суті проблематики, а також на тому, що з боку підрядника виконані всі зауваження експертизи, так як експертиза не змогла довести нормативи щодо складання кошторису за формою 3-П.

Листом № 29/10 від 29.10.2019 відповідач направив зауваження до зазначеного експертного звіту.

У раніше наданому кошторисі за формою 3-П враховані та зазначені саме спеціалісти, які виконували перерахунки залишків. При цьому кількість спеціалістів та людино-годин зменшена до 7 чоловік, порівняно із кошторисом, наданим до 24.07.2019.

Виходячи зі змісту Додатку К до ДСТУ Б Д.1.1-7:2013 сама форма № 3-П (Додаток Д) і є власне обґрунтуванням трудомісткості робіт. Чинними ДСТУ не передбачено жодних інших форм для обґрунтування трудомісткості. Також жодним нормативним актом не передбачені обмеження щодо кількості задіяних спеціалістів, тривалості їх використання та загальної вартості кошторису за формою № 3-П.

Крім того, відповідно до розділу 4 ДСТУ Н Б А.2.2-10:2012 експертна організація визначає якість проектних робіт шляхом виявлення відхилень від вимог законодавства України в сфері будівництва, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідач зазначив, що з червня 2019р. складаючи зауваження до наданої проектно-кошторисної документації експертною організацію не було виявлено жодних конкретних відхилень від вимог законодавства наданої кошторисної документації, зокрема кошторису за формою № 3-П.

Всі надані зауваження щодо кошторису за формою № 3-П є необґрунтованими, не містять жодних вказівок на те, від яких же саме вимог законодавства України в сфері будівництва, будівельних норм, стандартів та правил наявні відхилення у наданому кошторисі (з посиланням на назву нормативного документу, розділ, статтю, пункт тощо).

Позивач, в обґрунтування своєї позиції, посилається на неприйняття відповідей відповідача Філією «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області та надає на доказ цього лист філії № 473 від 26.11.2019.

Однак, згідно умов проведення експертизи відповідач повинен відповісти на зауваження видане вперше з пропозицією складання кошторису за формою 3-П від 10.06.2019. Додаток до Експертного звіту № 08-0316/1-19 п.3.11.1.

В свою чергу листом № 473 від 26.11.2019 Філія ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області наполягає на наданні обґрунтування трудомісткості робіт та усіх елементів витрат за кошторисом на перерахунок робіт, або виконати розрахунок вартості перерахунку кошторисної документації згідно запропонованого листом від 25.07.2019 № 03/01484 способу.

02.12.2019 року позивач звертається до відповідача з листом № 03/02225 з проханням не ігнорувати зауваження експертної установи та надати необхідні документи.

Листом № 02/12 від 02.12.2019 відповідач надав пояснення, що всі варіанти кошторисів згідно ДСТУ Б Д. 1.1-7:2013 були неодноразово надані позивачу та, відповідно, Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Стаття 11 Цивільного кодексу України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Як зазначено в ст. 174 Господарського кодексу України, господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частина 1 статті 626 ЦК України визначає договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 317 ГК України загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень ЦК України про договір підряду.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ГК України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ст. 888 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов`язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов`язковим для сторін з моменту його затвердження замовником. Підрядник зобов`язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника.

Згідно ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Згідно з ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Юридичний аналіз статей Цивільного кодексу України дозволяє зробити висновок про те, що договір підряду є одним з цивільно-правових договорів, який має власне правове регулювання умов його укладення та визначає особливості захисту сторонами такого договору своїх прав та інтересів у процесі його виконання.

Сторонами в укладеному договорі підряду погоджено істотні умови договору, а саме предмет, ціну та строк виконання робіт.

Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такими обставинами є певні юридичні факти, які тягнуть за собою певні юридичні наслідки. Отже підставу позову складають дві складові: юридична та фактична. Фактична підстава позову - це юридичні факти на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову дозволяє визначити межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.

Відповідно до п. 2.4 договору підрядник виконує роботи відповідно до вимог ДБН А.2.2-3-2014 (зі змінами), Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45, державних будівельних норм та правил, вимог техніки безпеки та охорони праці, інших чинних будівельних норм та правил, строків виконання робіт.

Згідно п. 4.3.6 договору підрядник зобов`язаний здійснювати захист результатів робіт в наглядових органах, уповноважених на проведення експертизи проектної документації.

Відповідач виконав роботи відповідно до умов договору, здійснював і продовжує здійснювати захист результатів робіт в наглядових органах, уповноважених на проведення експертизи проектної документації.

Позивач листом від 25.07.2019 № 03/01484 запропонував визначити вартість виконання перерахунку залишків робіт за кошторисом складеним по Збірнику цін на проектні роботи № 70., тоді як експертна установа в своєму зауваженні від 10.06.2019 додаток до експертного звіту № 08 0316/1-19 п. 3.11.1. вважала за необхідне «перерахунки залишків» врахувати за формою 3-П відповідно до п.1 додатка К ДСТУ Б Д. 1.1 -7:2013» підрядником були виконані зауваження експертизи і надані замовнику.

Листом № 26/6 від 26.07.2019 позивач повідомив замовника, що підрядник не згодний з наданим замовником кошторисом, так як кошторис враховує виконання робіт по складанню кошторисів на будівельно-монтажні роботи, а не на коригування Робочого проекту.

Лист Мінрегіону № 7/15.1/312-20 від 10.01.2020 підтвердив, що при коригуванні проектної документації обчислення перерахунку залишків по формі 3-П можливо. Вказаний лист Мінрегіону було передано Позивачу супровідним листом « 14/01 від 14.01.2020 року

Відповідач підтвердив, що відмовляється виконати розрахунок на перерахунок кошторисної документації згідно ДСТУ Б. Д. 1.1-7-2013, що відповідає кошторису № 1 до договору підряду на проектні роботи №040/19/31 від 14.03.2019р. (додаток №4), а саме за відсотковою базою від глав 1-9 вартості робіт, які належать до перерахунку з врахуванням відсоткового коефіцієнту до кошторисної частини робочого проекту 0,1, який позивач вимагає здійснити у листі № 03/00233 від 04.02.2020р.

Відмова обґрунтовується тим, що відповідач вважає що саме ця вимога позивача є порушенням умов договору.

Саме позивач, за сприяння Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області ігнорує приписи нормативних актів та умов договору. Наразі відсутня нормативно обґрунтована позиція з боку Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області, тобто, ні один нормативний документ не підтверджує скільки потрібно залучати спеціалістів і не обговорюється вартість кошторису за формою 3-П.

Відповідач направив позивачу лист № 14/02 від 14.02.2020 яким ще раз довів до відома позивача, що листом від 02.12.2019 за № 02/12 був направлений кошторис за формою 3-П на перерахунок обсягів робіт складений за вимогою Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області.

Однак, замовником і експертною установою наданий кошторис за формою 3-П не приймається не зважаючи на те, що 14.01.2020 листом № 04/01 був направлений лист-відповідь Мінрегіону № 7/15.1/312-20 від 10.01.2020, який підтверджує можливість складання кошторису за формою 3-П при коригуванні проектної документації з підтвердженням трудомісткості виконання робіт з тривалості їх виконання визначеної календарним графіком робіт, кількістю фахівців (ціна договору № 040/19/31 від 14.03.2019 є твердою).

Згідно графіку виконання робіт додаток № 3 до договору № 040/19/31 від 14.03.2019 підтверджуються дуже стислі строки виконання проектних робіт (коригування).

Крім того, в цьому ж листі відповідач повідомляє замовника про те, що ним не виконуються договірні відносини, а саме п. 4.1.2 договору щодо здійснення приймання результатів робіт в порядку та на умовах, визначених цим договором.

Відповідно до п. 3.1 договору замовник здійснює фінансування підрядника на потреби виконання робіт за договором за рахунок коштів, перерахованих Головним розпорядником коштів - Департаментом з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради, у розмірі 416 918,00 грн. (чотириста шістнадцять тисяч дев`ятсот вісімнадцять гривень 00 копійок) без ПДВ.

Згідно п. 3.2 договору ціна договору є твердою та враховує всі витрати підрядника на виконання робіт, згідно Завдання на проектування (коригування) та кошторису на проектні роботи (Додаток № 4).

До кошторису на проектні роботи (Додаток № 4 до договору) були враховані всі роботі які мали бути виконані відповідачем, а саме: додаткові роботи та перерахунок залишків обсягів робіт.

В Експертному звіті № 08-0316/1-19 від 10.06.2019 Філія ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області надала зауваження та вимагала кошторис (Додаток № 4 до договору) переробити, а саме:

- за табл.А1 ДСТУ Б.Д. 1.1-7-2013 врахувати тільки додаткові роботи (коригування);

- перерахунки залишків обсягів робіт врахувати за формою ЗП відповідно до п. 1 додатка К ДСТУ Б Д. 1.1-7:2013.

В Експертному звіті № 08-0316/3-19 від 24.07.2019 року зазначається, що на розгляд експертизи (з урахуванням зауважень експертизи № 08-0316/2-19) проектувальником було надано два розрахунки вартості проектних робіт. Стосовно кошторису № 2 вартості проектних робіт на додаткові роботи (коригування), що складено за формою 2-П на суму 140,450 тис, грн. експертна організація зазначає, що до розрахунку зауважень немає.

Кошторис на перерахунок залишків обсягів робіт також складено - за формою 3-П, як на тому наполягала експерта організація. Виходячи зі змісту Додатку К до ДСТУ Б Д. 1.1-7:2013 сама форма №3-П (Додаток Д) і є власне обґрунтуванням трудомісткості робіт. Чинними ДСТУ не передбачено жодних інших форм для обґрунтування трудомісткості. Також жодним нормативним актом не передбачені обмеження щодо кількості задіяних спеціалістів, тривалості їх використання та загальної вартості кошторису за формою №3-П.

06.07.2020 позивач надає самостійно складений кошторис на розгляд експертній організації. Нормативне обґрунтування своїх дій позивачем не надається.

При цьому позивачем не враховано вимоги експертної організації, які були викладені в експертних звітах № 08-0316/1-19 від 10.06.2019 та № 08-0316/2-19 від 10.07.2019 та не взято до уваги той факт, що кошторис № 2 вартості проектних робіт на додаткові роботи (коригування), що складено за формою 2-П на суму 140,450 тис. грн., прийнятий експертною організацією та до нього відсутні зауваження.

09.07.2020 Філія ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області листом № 202 повідомляє позивача про те, що кошторис розглянуто і зауваження відсутні, що суперечить вищевикладеним обставинам.

Так, саме на вимогу Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в Запорізькій області кошторис (Додаток № 4 до договору) було розділено на два кошториси, а саме: кошторис вартості проектних робіт на додаткові роботи (коригування) за формою 2-П та кошторис на перерахунок залишків обсягів робіт за формою 3-П.

Відповідно до п. 9.1 ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертиз проектної документації на будівництво» за результатами проведення експертизи проектної документації експертною організацією видається її замовнику відповідний експертний звіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (див. рішення від 21 січня 1999 року в справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», від 22 лютого 2007 року в справі «Красуля проти Росії», від 5 травня 2011 року в справі «Ільяді проти Росії», від 28 жовтня 2010 року в справі «Трофимчук проти України», від 9 грудня 1994 року в справі «Хіро Балані проти Іспанії», від 1 липня 2003 року в справі «Суомінен проти Фінляндії», від 7 червня 2008 року в справі «Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії») свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland),№49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019 Верховного Суду по справах № 910/13407/17 та № 915/370/16.

Згідно статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. ст. 74, 76 ГПК України до основних засад судочинства віднесено змагальність сторін, яка полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. За загальним правилом обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до приписів ст. ст. 7, 13, 14 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності усіх учасників судового процесу та змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст. 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Рішення суду про задоволення позову може бути прийнято виключно у тому випадку, коли подані позивачем докази дозволять суду зробити чіткий, конкретний та безумовний висновок про обґрунтованість та законність вимог позивача.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №6 від 23.03.12 року «Про судове рішення» рішення з господарського спору повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Це стосується позивача, який мав довести наявність тих обставин, на підставі яких він звернувся до господарського суду з позовними вимогами.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїз Торіха проти Іспанії" встановлено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Згідно ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до чинного законодавства України, позовні заяви повинні подаватись до суду в разі порушення відповідачем законних прав та інтересів позивача. Тобто, подання позовної заяви є способом захисту порушених прав та законних інтересів правомірної сторони.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що

У рішенні Європейского суду з прав людини від 19.03.1997 р. (п. 40) по справі Горнсбі поти Греції зазначено: …Право на звернення до суду було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду однієї зі сторін. Важко уявити ситуацію, щоб пункт 1 статті 6 докладно описував процедурні Гарантії, що надаються сторонам цивільного судового процесу у провадженні, що є справедливим, відкритим і оперативним і не передбачив при цьому гарантій виконання судових рішень; тлумачення статті 6 як такої, що стосується виключно права на звернення до суду і проведення судового розгляду, могло б призвести до ситуацій, несумісних із принципом верховенства права, що його Договірні сторони зобов`язалися дотримуватися, коли вони ратифікували Конвенцію.

Твердження позивача спростовуються матеріалами справи та вищевикладеним.

Суд здійснивши у сукупності оцінку фактичних обставин справи та поданих доказів, не знайшов достатніх правових підстав для їх задоволення з тих підстав, які заявлено, тому у позові відмовляється у зв`язку з його необґрунтованістю та недоведеністю обставин, на які посилається позивач.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

В порядку ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 42, 123, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Приватного підприємства Управління капітального будівництва, м. Запоріжжя до Приватного підприємства Промавтоматикасервіс, м. Запоріжжя відмовити.

Рішення оформлено та підписано 09.10.2020.

Суддя С.С. Дроздова

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.