РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

08.10.2020Справа № 910/8195/20

Суддя Господарського суду міста Києва Демидов В.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм» (вул. М. Василенка, буд. 7А, м. Київ, 03124) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз» (вул. Ярославів Вал, буд. 38, м. Київ, 01034) про стягнення 90101,79 грн,

Без виклику сторін

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм», звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз», в якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм» суму основного боргу у розмірі 79556,62 грн, втрати від інфляції - 1469,46 грн, 3% річних - 1206,60 грн, пеню - 7869,11 грн, сплаченого судового збору у розмірі 2102,00 грн.

Позовні вимоги позивач обгрунтовує порушенням відповідачем своїх зобов`язань за договором № 686-19 від 15.09.2019 та договором № 697-19 від 18.10.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, запропоновано відповідачу у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позовну заяву, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, запропоновано позивачу у строк не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати відповідь на відзив, визначено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі позивачем отримано 23.06.2020, відповідачем - 24.06.2020, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Відповідно до п. 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній на день відкриття провадження у справі та отримання копії ухвали суд про відкриття провадження у справі) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відповідно до п. 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (в редакції в редакції Закону № 731-IX від 18.06.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

07.09.2020 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в яких відповідач просить суд у задоволенні позову відмовити повністю, зменшити розмір позовних вимог.

В той же час відповідачем не подано відповідного клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву у зв`язку з чим суд не приймає в якості заперечень щодо заявлених позовних вимог поданий відповідачем відзив на позовну заяву.

Крім того, 02.07.2020 до суду від позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача інфляційні нарахування у розмірі 1469,46 грн, 3% річних у розмірі 1206,60 грн, пеню у розмірі 7869,11 грн та сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що відповідачем 26.06.2020 здійснено оплату основної суми заборгованості за договорами у розмірі 37482,46 грн та 42074,16 грн, про що позивачем надано суду платіжне доручення № 1673 від 26.06.2020 та платіжне доручення № 1674 від 26.06.2020.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи подану позивачем заяву про зменшення позовних вимог та фактичну сплату відповідачем основної суми заборгованості, суд доходить висновку про прийняття заяви позивача про зменшення позовних вимог.

Частиною 1 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення.

Враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позицій у справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом в межах наданих йому повноважень сторонам створені усі належні умови для надання доказів.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

15.09.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм» (підрядник) укладено договір № 686-19, за умовами якого замовник доручає, а підрядник бере на себе зобов`язання власними або залученими силами та з використанням власних матеріалів та матеріалів замовника виконати демонтаж та монтаж пожежних шаф водопроводу ручного пожежогасіння В-2 та трубопроводів в будівлі ГВК-3.

Цей договір діє з моменту його підписання сторонами та діє до повного виконання сторонами всіх своїх зобов`язань по договору (п. 10.1. розділу 10 договору).

Відповідно до п.п. 1.2.-1.4. розділу 1 договору № 686-19 виконання робіт проводиться за адресою: м. Коростень, Житомирської області по вул. Сергія Кемського 11Б. Склад та обсяги робіт, що є предметом договору, визначаються на підставі додатку № 1 (протокол погодження договірної ціни), які є невід`ємною частиною цього договору. Замовник зобов`язується прийняти виконані роботи та повністю оплатити вартість виконаних робіт, відповідно до умов цього договору.

Відповідно до п. 3.1. розділу 3 договору строк виконання робіт - до 31.10.2019.

Згідно із п.п. 2.1., 2.2. розділу 2 договору загальна вартість, перелік та обсяги робіт, здійснюваних за даним договором, наведені у додатку № 1 (протокол погодження договірної ціни) і складає 37482,46 грн, в тому числі ПДВ - 6247,08 грн. Платежі за цим договором перераховуються замовником протягом 5 робочих днів з дати підписання акту виконаних робіт обома сторонами.

Вказана ціна договору погоджена сторонами у протоколі погодження договірної ціни (додаток № 1 до договору № 686-19).

Відповідно до п. 3.1. розділу 3 договору здача-прийому виконаних робіт оформлюється актом виконаних робіт та довідкою про вартість виконаних підрядних робіт форма КБ-3.

31.10.2019 сторонами складено та підписано акт № 1 приймання виконаних підрядних робіт за жовтень 2019 року на суму 37482,46 грн з ПДВ, а також довідку про вартість виконаних робіт та витрат за жовтень 2019 року.

Відповідно до п. 6.2. розділу 6 договору у разі, якщо замовник порушує термін кінцевої оплати більше ніж на 10 днів згідно з п. 3.2. цього договору, замовник повинен сплатити підряднику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості неоплачених робіт за кожний день прострочення.

18.10.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм» (підрядник) укладено договір № 697-19, за умовами якого замовник доручає, а підрядник бере на себе зобов`язання власними або залученими силами виконати підключення та налагодження щита автоматичного управління тепловим пунктом ІТП № 2.

Цей договір діє з моменту його підписання сторонами та діє до повного виконання сторонами всіх своїх зобов`язань по договору (п. 10.1. розділу 10 договору).

Відповідно до п.п. 1.2.-1.4. розділу 1 договору № 686-19 виконання робіт проводиться за адресою: м. Коростень, Житомирської області по вул. Сергія Кемського 11Б. Склад та обсяги робіт, що є предметом договору, визначаються на підставі додатку № 1 (протокол погодження договірної ціни), які є невід`ємною частиною цього договору. Замовник зобов`язується прийняти виконані роботи та повністю оплатити вартість виконаних робіт, відповідно до умов цього договору.

Відповідно до п. 3.1. розділу 3 договору строк виконання робіт - до 30.11.2019.

Згідно із п.п. 2.1., 2.3., 2.4. розділу 2 договору загальна вартість, перелік та обсяги робіт, здійснюваних за даним договором, наведені у додатку № 1 (протокол погодження договірної ціни) і складає 84148,32 грн, в тому числі ПДВ - 14024,72 грн. Для забезпечення своєчасного виконання робіт замовник сплачує підряднику авансовий платіж у розмірі 50% від загальної вартості робіт, що становить 42074,16 грн, який замовник перераховує на рахунок підрядника протягом 5 банківських днів з дати отримання рахунку від підрядника. Наступні платежі за цим договором перераховуються замовником протягом 5 робочих днів з дати підписання акту виконаних робіт обома сторонами.

Вказана ціна договору погоджена сторонами у протоколі погодження договірної ціни (додаток № 1 до договору № 697-19).

24.10.2019 відповідачем сплачено авансовий платіж за договором № 697-19 у розмірі 42074,16 грн, про що свідчить платіжне доручення № 272 від 24.10.2019 та платіжне доручення № 279 від 24.10.2019.

Відповідно до п. 3.1. розділу 3 договору здача-прийому виконаних робіт оформлюється актом виконаних робіт та довідкою про вартість виконаних підрядних робіт форма КБ-3.

29.11.2019 сторонами складено та підписано акт № 1 приймання виконаних підрядних робіт за листопад 2019 року на суму 84148,32 грн з ПДВ, а також довідку про вартість виконаних робіт та витрат за листопад 2019 року.

Відповідно до п. 6.2. розділу 6 договору у разі, якщо замовник порушує термін кінцевої оплати більше ніж на 10 днів згідно з п. 3.2. цього договору, замовник повинен сплатити підряднику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості неоплачених робіт за кожний день прострочення.

В подальшому сторонами складено та підписано акт звірки взаємних розрахунків за період четвертого квартиру 2019 року, за яким заборгованість відповідача станом на 31.12.2019 на користь позивача становить 79556,62 грн.

27.01.2020 позивачем на адресу відповідача направлено вимогу про сплату грошових коштів у розмірі 79556,62 грн.

26.06.2020 відповідачем на користь позивача сплачено суму заборгованості у розмірі 79556,62 грн, про що свідчать платіжне доручення № 1673 на суму 37482,46 грн (за договором № 686-19) та платіжне доручення № 1674 на сум 42074,16 грн (за договором 697-19).

Дослідивши обставини справи, надані матеріали, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов такого обґрунтованого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 173 Господарського кодексу України передбачено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати: з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Господарського кодексу України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Згідно із ч. 2 ст. 180 Господарського кодексу України господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Згідно з ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За приписами статті 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (частина 1 статті 854 Кодексу).

Як встановлено ч.4 ст. 882 Цивільного кодексу України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до ст. 857 Цивільного кодексу України робота виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Матеріалами справи та її фактичними обставинами підтверджується факт укладення між сторонами договору № 686-19 від 15.09.2019 та договору № 697-19 від 18.10.2019, за умовами якого позивач мав виконати підрядні роботи, а відповідач здійснити своєчасно оплату таких робіт.

Відповідно до ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором. Застосування господарських санкцій до суб`єкта, який порушив зобов`язання, не звільняє цього суб`єкта від обов`язку виконати зобов`язання в натурі, крім випадків, коли інше передбачено законом або договором, або управнена сторона відмовилася від прийняття виконання зобов`язання. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Згідно ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з ст.599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Як встановлено судом відповідачем порушено умови зобов`язань за договорами щодо строків оплати наданих послуг у зв`язку з чим станом на день подання позову до суду виникла заборгованість у загальному розмірі 79556,62 грн, яка відповідачем повністю була погашена 26.06.2020, про що свідчать платіжні доручення № 1673 та № 1674 від 26.06.2020.

Позивачем за порушення строків оплати наданих послуг нараховано до сплати відповідачу пеню у розмірі 7869,11 грн, 3% річних у розмірі 1206,60 грн та інфляційні нарахування у розмірі 1469,46 грн.

Згідно із ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За змістом з ч. 2 ст. 217 ГК України одним з видів господарських санкцій є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню (ч. 1 ст. 230 ГК України).

За приписами ч.1 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Згідно із ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Частиною 3 статті 549 Цивільного кодексу України передбачено, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтею 552 Цивільного кодексу України визначено, що сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі. Сплата (передання) неустойки не позбавляє кредитора права на відшкодування збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи положення частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Вимагати сплати суми боргу з врахуванням індексу інфляції, а також 3% річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу.

Нарахування інфляційних втрат здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому до розрахунку мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Вказана правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 911/717/19.

Наданий позивачем розрахунок пені та 3% річних за договором № 686-19 від 15.09.2019 відповідає фактичним обставинам справи, а тому вимога про стягнення з відповідача вказаних нарахувань за договором № 686-19 від 15.09.2019 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Щодо інфляційних нарахувань за вказаним договором, то судом проведено належний розрахунок з урахуванням сукупного індексу інфляції. Розмір вказаних нарахувань, що підлягають до стягнення з відповідача, становить 562,24 грн.

Наданий позивачем розрахунок пені за договором № 697-19 від 18.10.2019 відповідає фактичним обставинам справи, а тому вимога про стягнення з відповідача вказаних нарахувань за договором № 697-19 від 18.10.2019 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Щодо нарахування 3% річних та інфляційних нарахувань за вказаним договором, то судом проведено належний розрахунок з урахуванням періоду прострочення та сукупного індексу інфляції. Розмір вказаних нарахувань, що підлягають до стягнення з відповідача, становить 636,30 грн - 3 % річних та інфляційні нарахування у розмірі 631,11 грн.

Таким чином, загальний розмір пені за договорами складає 7869,11 грн, 3% річних складає 1203,15 грн, інфляційні нарахування у розмірі 1193,35 грн. Підстав для зменшення вказаних нарахувань судом не встановлено.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, з покладенням судового збору на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76, 120, 123, 126, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В:

1. Позов - задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Резалт Хауз» (вул. Ярославів Вал, буд. 38, м. Київ, 01034, ідентифікаційний код 42984316) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-інжинірингова компанія «Прима Терм» (вул. М. Василенка, буд. 7А, м. Київ, 03124, ідентифікаційний код 32977678) пеню у розмірі 7869 грн 11 коп, 3% річних у розмірі 1203 грн 15 коп, інфляційні нарахування у розмірі 1193 грн 35 коп та судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 153 грн 99 коп, а всього 10419 (десять тисяч чотириста дев`ятнадцять) грн 60 (шістдесят) коп.

3. В решті позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п.п.17.5 п.17 Розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Дата складення та підписання рішення 08.10.2020.

Суддя В.О.Демидов