ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
СУДОВИЙ НАКАЗ

12.10.2020 Справа № 914/2610/20
Господарський суд Львівської області у складі судді Запотічняк О.Д.
розглянув матеріали заяви
про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з
ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )
заборгованості за договором про надання послуг з поводження з вивезення (збирання, зберігання і перевезення) від 27.03.2017р. №207/А/17к в розмірі 9 250,63 грн,
Згідно з ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України, судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Приписами ч. 1 ст. 154 ГПК встановлено, що суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 155 ГПК України, під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Відповідно до ч.5 ст.29 ГПК України позови у спорах, що виникають з договорів, в яких визначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконання таких договорів.
В п. 2.2. Договору вказано, що послуги з вивезення твердих побутових відходів надаються за контейнерною схемою за графіком Львівського комунального підприємства "Айсберг". Окрім цього, у додатку 2 до Договору об`єкт обслуговування вказано за адресою: вул. Городоцька, 101. Відповідно місце виконання Договору є місто Львів.
Суд дійшов висновку, що справа може розглядатись за вибірковою підсудністю позивача згідно ст. 29 ГПК України у Господарському суді Львівської області.
Відповідно до положень ч.3 ст. 147 ГПК України, заявником та боржником в наказному провадженні можуть бути юридичні особи та фізичні особи - підприємці.
У випадку припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця (із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію такого припинення) її зобов`язання (господарські зобов`язання) за укладеними договорами не припиняються, а продовжують існувати, оскільки вона як фізична особа не перестає існувати та відповідає за її зобов`язаннями, пов`язаними із підприємницькою діяльністю, усім своїм майном.
Аналіз наведеної правової позиції Великої Палати Верховного суду, дає підстави вважати, що учасником такого спору має бути саме фізична особа, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, а не фізична особа підприємець, яка припинилась. Верховний Суд, даючи оцінку відповідним правовідносинам, визначив, що зобов`язання фізичної особи-підприємця які виникли за господарськими договорами, не припиняються у зв`язку із припиненням фізичної особи-підприємця, а продовжують існувати у фізичної особи, оскільки така не перестає існувати. Проте суд не змінював встановленого законом моменту припинення фізичної особи-підприємця.
Правовий аналіз викладених заявником обставин та дослідження долучених до заяви документів, свідчить про те, що заявлена вимога про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 за договором про надання послуг з поводження з вивезення (збирання, зберігання і перевезення) від 27.03.2017р. №207/А/17к в розмірі 9 250,63 грн, підлягає задоволенню до положень ст.ст.11, 509, 526, 530, 549, 610, 611, 612, 625, 901, 903 Цивільного кодексу України.
Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 147-148, 150-151, 154-156, 159 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 11, 509, 526, 530, 610, 612, 901, 903 Цивільного кодексу України, суд
Боржник: ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )
2. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
3. Копію (текст) судового наказу не пізніше наступного дня після його видачі та копію заяви від 02.10.2020 №1554 про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами надіслати боржнику рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
4. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.
Суддя О.Д. Запотічняк
6. Дата набрання судовим наказом законної сили ________________.
7. Дата видачі судового наказу стягувачу _______________________.
8. Судовий наказ може бути пред`явлено до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання ним законної сили.
Суддя О.Д. Запотічняк
Згідно з ч. 1 ст. 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
Відповідно до ч. 1 ст. 159 ГПК України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 333 ГПК України (ч. 3 ст. 158 ГПК України).