ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" жовтня 2020 р. м. Київ Справа № 911/1851/19

За позовомПершого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області (08131, Київська обл., Києво-Святошинський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Соборна, 67) в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області (03115, м. Київ, вул. Серпова, 3/14)
До 1. Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області (42140, Сумська обл., Недригайлівський район, с. Коровинці, вул. Київська, 41) 2. Фермерського господарства Мрія (08681, Київська обл., Васильківський район, с. Рославичі)
Третя особа, яка Третя особа, яка Про не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Рославичівська сільська рада Васильківського району Київської області (08661, Київська обл., Васильківський район, с. Рославичі, вул. Спасо-Преображенська, 3) не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 (08681, Київська обл., Васильківський район, с. Рославичі) скасування рішення про державну реєстрацію права простійного користування земельними ділянками
Суддя Третьякова О.О.

Представники:

Прокурор Івашин О.Є., посвідчення (№055461 від 21.02.2020)
Від позивача Від відповідача-1 Від відповідача-2 Від третьої особи: Від третьої особи:не з`явився не з`явився Головко О.С., адвокат (посвідчення №3419/10 від 20.09.2007) Чубенко В.В., сільський голова не з`явився
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява першого заступника керівника Києво-Святошинської прокуратури Київської області (далі прокурор) в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області (далі позивач) до Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області (далі відповідач-1) та Фермерського господарства Мрія (далі відповідач-2), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Рославичівської сільської ради Васильківського району Київської області і третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 про скасування рішень про державну реєстрацію права постійного користування земельними ділянками, а саме: рішення про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 8,75 га з кадастровим номером :02:012:0168 за Фермерським господарством Мрія, індексний номер 43650143 від 24.10.2018 та рішення про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 21,609 га з кадастровим номером :02:008:0007 за Фермерським господарством Мрія, індексний номер 43651147 від 24.10.2018.

Позовні вимоги мотивовані необхідністю захисту інтересів держави у сфері використання та охорони земель, ефективного і раціонального використання земельних ресурсів, бездіяльністю органу державної влади через нездійснення ним покладених на нього повноважень. Обґрунтовуючи позов, прокурор вказує на те, що державна реєстрація права постійного користування земельними ділянками проведена всупереч вимог закону, адже вони виділялися ОСОБА_2 , проте були зареєстровані за відповідачем-2 без розроблення проектної документації із землеустрою та її затвердження, за відсутності відповідного розпорядчого рішення органу виконавчої влади про надання земель у постійне користування. Оскільки, виникнення прав на земельні ділянки пов`язується з моментом і фактом реєстраційних дій (державної реєстрації), що реалізується за наслідками винесення реєстраційними органами відповідних рішень, прокурор заявляє позовну вимогу про скасування рішень Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області. Обґрунтовуючи у чому полягає необхідність захисту інтересів держави і підстави для звернення до суду у справі №911/1851/19 прокурор зазначає, що орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не вжив жодних заходів щодо оскарження у судовому порядку спірних рішень, що свідчить про його бездіяльність та нездійснення покладених на нього повноважень.

Провадження у справі за вказаними вимогами відкрито ухвалою Господарського суду Київської області від 27.08.2019 №911/1851/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 , встановлено учасникам справи строки для вчинення необхідних процесуальних дій тощо (суддя Кошик А.Ю.).

Згідно з наявними в матеріалах справи поясненнями Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 13.09.2019, позивач не підтримує позов прокурора, не вбачає порушень інтересів держави при винесені спірних рішень і внаслідок проведених реєстраційних дій на підставі наказу позивача та, відповідно, необхідності у їх захисті саме за позовною заявою прокурора, вказує на передчасність позову з огляду на наявність шляхів позасудового вирішення спірного питання у межах правового поля. Також, у поясненнях зазначається, що більшість доводів позовної заяви та приєднаних до неї документів не стосуються предмета доказування і не можуть бути прийняті судом.

Відповідно до відзиву відповідача-2 від 16.09.2019 позовні вимоги Фермерським господарством Мрія заперечуються повністю через їх необґрунтованість і безпідставність. Так, відповідач-2 стверджує, що реєстрація права постійного користування спірними земельними ділянками відбувалася у межах чинного у відповідний час законодавства, на підставі належним чином розробленої та погодженої проектної та іншої необхідної документації. Крім того, відповідач-2 не погоджується з визначеними прокурором підставами пред`явлення позову до суду, оскільки саме лише посилання прокурора на порушене кримінальне провадження, без належних та допустимих доказів наявності вини певних осіб та підтвердження, тих обставин, на які посилається прокурор без винесеного судом вироку, не можуть бути прийняті судом.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу справ у зв`язку з тимчасовою неможливістю здійснення правосуддя суддею Кошиком А.Ю., справу № 911/1851/19 було передано для розгляду судді Третьяковій О.О.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.11.2019 справу №911/1851/19 прийнято до свого провадження суддею Третьяковою О.О., підготовче засідання призначено на 04.12.2019, в яке викликано учасників провадження.

12.11.2019 до Господарського суду Київської області надійшла відповідь на відзив №37/1-34вих19 від 03.10.2019, відповідно до якої прокуратура в повному обсязі не погоджується з доводами відповідача-2 з мотивів, викладених у відзиві.

12.11.2019 Прокуратура Київської області подала до Господарського суду Київської області заперечення №05/09/2-277вих-19 від 11.11.2019 на пояснення Головного управління Держгеокадастру у Київській області та письмові пояснення №05/09/2-275вих19 від 11.11.2019 на відзив відповідача-2.

Відповідно до ухвали Господарського суду Київської області від 04.12.2019 підготовче засідання відкладено на 27.12.2019, в порядку приписів ч.2 ст. 183, ч.2ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з наявністю об`єктивних причин, що перешкодили з`ясуванню всіх процесуальних питань та вчиненню судом дій, передбачених ч. 2 ст.182 Господарського процесуального кодексу України.

21.12.2019 від відповідача-2 надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, а також заперечення на відповідь на відзив і пояснення прокурора у справі.

26.12.2019 судом отримано заяву Рославичівської сільської ради Васильківського району Київської області №334 від 26.12.2019 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.12.2019 у справі №911/1851/19 продовжено строк підготовчого провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Рославичівську сільську раду Васильківського району Київської області, відкладено підготовче засідання на 17.01.2020, в яке викликано представників учасників справи та повідомлено про наступне засідання третіх осіб, встановлено строки для вчинення необхідних процесуальних дій.

17.01.2020 представник Рославичівської сільської ради Васильківського району Київської області надав для залучення до матеріалів справи письмові пояснення у справі з додатками, примірник яких вручено представникам інших присутніх учасників.

Під час проведення підготовчого засідання і вчинення процесуальних дій за ст. 182 Господарського процесуального кодексу України судом доведено до відома сторін обставини того, що на розгляді Великої Палати Верхового Суду перебуває справа №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019, що була передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду Касаційним господарським судом у складі Верхового Суду з огляду на наявність виключної правової проблеми і необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Провадження у справі №912/2385/19 відкрито Господарським судом Кіровоградської області за позовом першого заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області і Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю Укртранссервіс-груп, Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської РДА про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90577,26 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.01.2020 зупинено провадження у справі №911/1851/19 в порядку п.7 ч.1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18, а також постановлено учасникам провадження надати суду докази на підтвердження усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у справі.

28.07.2020 до суду від Прокуратури Київської області надійшов лист без вихідного номеру і дати (вх. суду №15712/20 від 28.07.2020), в якому інформується про те, що 26.05.2020 Великою Палатою Верховного ухвалено постанову у справі №912/2385/18, яка опублікована в Єдиному державному реєстрі судових рішень за №90458902. Посилаючись на ці обставини прокурор Київської області просить поновити провадження у справі №911/1851/19.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.08.2020 поновлено провадження у справі № 911/1851/19 та призначено підготовче засідання на 11.09.2020.

11.09.2020 до Господарського суду Київської області надійшли додаткові пояснення б/н від 11.09.2020 третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

11.09.2020 та 24.09.2020 Господарським судом Київської області на місці без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвали із занесенням до протоколу судового засідання про перерву у підготовчому засіданні на 24.09.2020 та 08.10.2020 відповідно.

24.09.2020 Господарським судом Київської області отримано клопотання відповідача-2 від 24.09.2020 про повернення позовної заяви прокурора, обґрунтоване тим, що станом на момент подання прокурором позовної заяви підставами для звернення до господарського суду з метою захисту інтересів держави були матеріали кримінального провадження №0000105 від 13.02.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190 та ч.1 ст.364 Кримінального кодексу України, в частині Фермерського господарства «Мрія». Однак, 26.05.2020 старшим слідчим СВ Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області Голодним В.І. винесено постанову про закриття кримінального правопорушення за ч.1 ст.364 Кримінального кодексу України у провадженні №0000105 від 13.02.2019 щодо Фермерського господарства Мрія у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення в діях службових осіб Головного управління Держгеокадастру у Київській області. А відтак, фактично підстава для звернення до суду прокурором в інтересах держави у даній справі відсутня.

08.10.2020 до Господарського суду Київської області прокурором подано заперечення на клопотання про повернення позовної заяви б/н та дати, відповідно до якого останній просить залишити без розгляду клопотання відповідача-2, оскільки підставою звернення прокурора з даним позовом є встановлені Васильківським відділом Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області факти порушень вимог земельного законодавства та Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень при внесенні записів про проведену державну реєстрацію прав щодо права постійного користування на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:012:0168 та :02:008:0007. Крім того, на думку прокурора, відкриття провадження у справі свідчить про вирішення судом питання наявності підстав звернення прокурора з таким позовом, і їх повторне встановлення та дослідження Господарським процесуальним кодексом України не передбачено.

У підготовчому засіданні 08.10.2020 представником відповідача-2 було підтримано подане клопотання та змінено прохальну його частину, відповідно до якої Фермерське господарство Мрія просить суд позов прокурора у справі №911/1851/19 залишити без розгляду з підстав, викладених у клопотанні.

Розглянувши в судовому засіданні зазначене клопотання та врахувавши заперечення прокурора, суд клопотання Фермерського господарства Мрія про залишення позову без розгляду з мотивів, наведених відповідачем-2, залишив без задоволення, позаяк воно є безпідставним та необґрунтованим, з огляду на помилковість тверджень відповідача-2, що підставою позову прокурора є виключно кримінальне провадження, яке наразі закрито, оскільки підставою звернення прокурора до суду в інтересах держави з даним позовом є наведені ним порушення земельного законодавства, виявлені в ході здійснення кримінального провадження.

Однак, при розгляді клопотання відповідача-2, дослідженні на стадії підготовчого провадження матеріалів справи, вирішенні питання дотримання прокурором порядку звернення до суду з позовом в інтересах держави, суд виявив його порушення та дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову у справі №911/1851/19 без розгляду, зважаючи на наступне.

Згідно з ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, а межах положень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто, імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі (рішення Конституційного Суду України від 01.04.2008 у справі №4-рп/2008).

Законом України Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя) від 02.06.2016, який набрав чинності 30.09.2016, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, п.3 ч.1 якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави у суді у виключених випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.3, 5 ст.53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Частиною 4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.174 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст.23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014, який набрав чинності 15.07.2015.

Відповідно до ч.1 ст.23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч.3 ст.23 Закону України Про прокуратуру).

Згідно з ч.4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскарження громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною 7 ст.23 Закону України Про прокуратуру передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Відтак, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є таким процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, та відповідно для підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів держави. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 ст.23 Закону України Про прокуратуру передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурори. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05.06.2019 №4-р(ІІ)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органам, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому проваджені відповідний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно з ч.4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Водночас, якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень п.2 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, як таку, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Зазначені правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Звертаючись з даним позовом до суду, прокурор визначив компетентним органом для представництва інтересів держави в суді Головне управління Держгеокадастру у Київській області.

На підтвердження виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру щодо повідомлення компетентного органу про намір звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави до позовної заяви приєднано копію листа №12053вих-19 від 23.07.2019, який адресований Головному управлінню Держгеокадастру у Київській області.

Тобто, повідомлення прокурора в порядку ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру визначеного позивача у справі датоване 23.07.2019, як і подана до суду позовна заява №12054вих19 від 23.07.2019.

Враховуючи зазначене вище, суд приходить до висновку, що прокурором формально виконано вимоги ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру, однак фактично не надана можливість визначеному ним компетентному органу в розумні строки після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, відреагувати на такі виявлені порушення, зокрема, шляхом подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Таким чином, господарським судом Київської області встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі, оскільки бездіяльність компетентного органу не є доведеною, позаяк прокурор не надав доказів, які б свідчили про невиконання або неналежне виконання позивачем, який є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч.2 ст.226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Постановлення на стадії підготовчого провадження ухвали про залишення позовної заяви без розгляду відповідає приписам чинного законодавства - п.1 ч.2 ст.185 Господарського процесуального кодексу України, яким унормовано, що результатами підготовчого засідання суд, серед іншого, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України).

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, господарський суд звертає увагу прокурора, що відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України Про судовий збір сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишенні без розгляду, у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподанням позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи приписи п.4 ч.1 ст.7 Закону України Про судовий збір, судовий збір може бути повернутий в разі звернення прокурора із відповідним клопотанням.

Керуючись ст.182-185, 226, 234-237 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву першого заступника керівника Києво-Святошинської прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області до Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області та Фермерського господарства Мрія, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Рославичівської сільської ради Васильківського району Київської області і третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 про скасування рішення Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 8,75 га з кадастровим номером :02:012:0168 за Фермерським господарством Мрія, рішення Комунального підприємства Реєстрація бізнесу Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області про державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою площею 21,609 га з кадастровим номером :02:008:0007 за Фермерським господарством Мрія залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 08.10.2020 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 15.10.2020.

Суддя О.О. Третьякова