ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

12.10.2020 м.Дніпро Справа № 904/735/20

Центральний апеляційний господарський суд

у складі судді доповідача Широбокової Л.П.

розглянувши матеріали апеляційної скарги та клопотання про відстрочення сплати судового збору Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради в особі голови комісії з припинення Завертайного І.Б. на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.08.2020 у справі №904/735/20 (суддя Васильєв О.Ю., повне рішення складено 26.08.2020)

за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя

до Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради в особі комісії з припинення, м. Дніпро

про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.08.2020 у справі №904/735/20 (суддя Васильєв О.Ю.) позов задоволено у повному обсязі.

Визнані грошові вимоги Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго до Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради на загальну суму заборгованості - 46 411 423, 47 грн, що виникли за виконавчим написом №1845, виданим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. 23.07.01 р.

Включено до проміжного ліквідаційного балансу та до реєстру вимог кредиторів Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради грошові вимоги Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго в сумі 46 411 423, 47 грн.

Стягнуто з відповідача - Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради на користь позивача - Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго 2 102, 00 грн витрат на сплату судового збору.

Не погодившись із зазначеним рішенням, до Центрального апеляційного суду з апеляційною скаргою звернувся Відповідач в особі голови комісії з припинення Завертайного І.Б., в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість судового рішення, просив його скасувати, прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 2, 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору та докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Відповідно до п. п. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за розгляд апеляційних скарг на рішення суду передбачена сплата судового збору у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Якщо скаргу подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Враховуючи, що рішення апелянтом оскаржується в повному обсязі, за подання апеляційної скарги апелянт мав сплатити судовий збір у сумі 3153 грн (2102 грн х 1,5).

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, до неї доказів сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги не надано.

В тексті апеляційної скарги апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору відповідно до приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Клопотання обґрунтоване тим, що відповідач знаходиться в стані припинення, поточні рахунки підприємства знаходяться під арештом виконавчої служби, що унеможливлює оплату судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» ( в редакції на час звернення з апеляційною скаргою) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, перелік підстав для відстрочення сплати судового збору є вичерпним.

Законом не передбачено такої підстави для відстрочення сплати судового збору, як перебування юридичної особи у стані припинення.

Крім того, для вчинення судом визначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір" дій необхідним є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні сплати судового збору у встановлених законом розмірах і строки, покладається на зацікавлену сторону. Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати чи про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати належні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому розмірі.

Оскільки відстрочення сплати судового збору відповідно до частини 1 статті 8 Закону може бути здійснене на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, відповідне клопотання повинне бути також обґрунтоване обставинами, які дозволять суду зробити висновок про те, що судовий збір буде сплачено у цей строк.

Апелянт не надав доказів, які б давали підстави стверджувати про поліпшення його матеріального стану та спроможність сплатити судовий збір у повному обсязі протягом передбаченого частиною 1 статті 273 ГПК України двохмісячного строку. Також не надані докази, що підтверджують викладені у клопотанні обставини: накладення арешту на рахунки тощо.

Крім того, статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи положення ст.129 Конституції України, а також положення статті 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Перебування Відповідача на стадії припинення діяльності не є підставою для звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати судового збору, а накладення арешту на рахунки в межах виконавчих проваджень не свідчить про відсутність інших рахунків та не засвідчує неможливість сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі та не може бути підставою відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено можливості відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги з підстав, викладених у поданому клопотанні.

Суд також звертає увагу на те, що звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання розглядається з урахуванням визначених стороною обставин та доказів, які підтверджують ці обставини. Тому, необхідність сплати судового збору, встановлена для всіх суб`єктів нормами ГПК України, не може тлумачитись як обмеження права на доступ до суду у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, у задоволенні заявленого клопотання про відстрочення судового збору судом відмовляється.

06.10.2020 від апелянта до суду надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи доказу надсилання копії апеляційної скарги іншій стороні у справі із доданою до нього належним чином засвідченої копії накладної та фіскального чеку від 29.09.2020 про надіслання поштового відправлення АТ «ДТЕК Дніпроенерго». Водночас, не наданий опис вкладення у цінний лист відповідно до вимого ст. 259 ГПК України, який би підтверджував зміст відправлення.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 256 Господарського процесуального строку апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 20 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст рішення суду від 18.08.2020 складений 26.08.2020. Отже, строк на оскарження рішення 15.09.2020.

З апеляційною скаргою апелянт звернувся 28.09.2020.

До апеляційної скарги ним додане клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення з апеляційною скаргою, обґрунтоване тим, що отримав судове рішення 31.08.2020.

Тому, з урахуванням положень ст. 256 ГПК України, поважним є пропущений строк до 21.09.2020.

Частиною 3 ст. 256 ГПК України визначено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.

Втім, апелянтом не наведено поважності причин пропуску строку у період з 21.09.2020 до 28.09.2020.

Отже, наведені підстави для поновлення пропущеного процесуального строку не можуть бути визнані поважними та апелянту надається можливість вказати інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку.

За приписами ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави не сплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

Зважаючи на викладене, апелянту надається право протягом встановленого судом строку усунути недоліки апеляційної скарги: сплатити судовий збір у сумі 3153,00 грн, докази чого надати суду разом з описом вкладення у цінний лист, яким на адресу Позивача було надіслано копію апеляційної скарги та вказати інші поважні причини пропуску процесуального строку на звернення з апеляційною скаргою.

Слід звернути увагу, що якщо скаржник не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із апеляційною скаргою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням ст. 260 цього Кодексу).

Керуючись статтями 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради в особі голови комісії з припинення Завертайного І.Б. про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Апеляційну скаргу Комунального підприємства Дніпротепломережа Дніпропетровської міської ради в особі голови комісії з припинення Завертайного І.Б. на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.08.2020 у справі №904/735/20 залишити без руху.

3. Повідомити скаржника про можливість усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали, у строк не пізніше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

4. У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя - доповідач Л.П. Широбокова