УХВАЛА

07 жовтня 2020 року

м. Київ

Справа № 908/2157/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

Катеринчук Л.Й. - головуючої, Банаська О.О., Пєскова В.Г.

учасники справи:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Грант-ЛТД",

відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Диво-Будинок-Запоріжжя",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство "Наше місто" Запорізької міської ради

розглянувши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Диво-Будинок-Запоріжжя"

на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду

від 04.08.2020

у складі колегії суддів: Чус О.В. (головуюча), Кощеєв І.М., Кузнецова І.Л.

у справі №908/2157/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грант-ЛТД"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Диво-Будинок-Запоріжжя"

про стягнення 190 856, 77 грн.

ВСТАНОВИВ:

14.09.2020 поштовим відправленням Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Диво-Будинок-Запоріжжя" (далі - ОСББ "Диво-Будинок-Запоріжжя") звернулося безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою від 14.09.2020 на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 у справі №908/2157/19 в порядку статей 286, 287, 289 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №908/2157/19 визначено колегію суддів Верховного Суду у складі Катеринчук Л.Й. - головуючої, Банаська О.О., Пєскова В.Г., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2020.

З аналізу змісту статей 55, 129 Конституції України вбачається, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Серед основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі "Сокуренко і Стригун проти України" від 20.07.2006 вказав, що фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Суд зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права (рішення ЄСПЛ від 12.07.2001 у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини").

Як вбачається з касаційної скарги від 14.09.2020, ОСББ "Диво-Будинок-Запоріжжя" предметом касаційного оскарження визначено ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 про призначення у справі №908/2157/19 за клопотанням ТОВ "Грант-ЛТД" судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз, та зупинення провадження у справі №908/2157/19 на час проведення експертизи на підставі пункту 2 частини першої статті 228 ГПК України.

Положеннями частини першої статті 304 ГПК України передбачено, що ухвали суду апеляційної інстанції можуть бути оскаржені в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктом 3 частини першої статті 287 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 287 ГПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Отже, ГПК України не передбачено можливості касаційного оскарження ухвали суду апеляційної інстанції про призначення у справі судової експертизи, оскільки така ухвала апеляційного суду не визначена пунктом 3 частини першої статті 287 ГПК України як судове рішення, яке підлягає касаційному оскарженню.

Відтак, у разі здійснення касаційного перегляду ухвали апеляційного суду від 04.08.2020 у справі №908/2157/19 в частині призначення судової будівельно-технічної експертизи суд касаційної інстанції буде діяти не як суд, встановлений законом.

З огляду на таке, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСББ "Диво-Будинок-Запоріжжя" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 в частині призначення судової експертизи у справі №908/2157/19 на підставі пункту 1 частини першої статті 293 ГПК України, оскільки її подано на судове рішення, яке в цій частині не підлягає касаційному оскарженню.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 10.12.2018 у справі №910/9883/17 щодо відсутності у суду касаційної інстанції повноважень на перегляд в касаційному порядку судових рішень про призначення у справі судової експертизи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 287 ГПК України вбачається, що ухвала суду апеляційної інстанції про зупинення провадження визначена як судове рішення, що може бути оскаржене до касаційного суду.

Водночас, при з`ясуванні можливості допуску до касаційного провадження касаційної скарги на ухвалу апеляційного суду про зупинення провадження необхідно виходити з того, які процесуальні дії суду апеляційної інстанції передували зупиненню провадження у справі з підстави згідно з переліками, визначеними статтями 227, 228 ГПК України.

Зупинення провадження у справі є тимчасовим і повним припиненням всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли їх може бути усунено.

Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Зважаючи на те, що оскаржуваною до Верховного Суду ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 призначено у справі №908/2157/19 судову будівельно-технічну експертизу, для проведення якої матеріали справи надіслано до експертної установи, що унеможливлює в період проведення судової експертизи вчинення відповідних процесуальних дій у цій справі, суд апеляційної інстанції скористався наданим йому процесуальним законом правом на зупинення апеляційного провадження у справі (пункт 2 частини першої статті 228 ГПК України). Такі процесуальні дії Центрального апеляційного господарського суду у справі №908/2157/19 не можуть вважатися порушенням норм процесуального права, яке тягне за собою наслідки у вигляді скасування касаційним судом відповідного судового акта (ухвали) в порядку частини шостої статті 310 ГПК України.

Частиною другою статті 293 ГПК України визначено як підставу для відмови у відкритті касаційного провадження у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) визнання Судом касаційної скарги необґрунтованою, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Верховний Суд вважає, що правильне застосування апеляційним господарським судом норм процесуального права (пункту 2 частини першої статті 228 ГПК України) є очевидним та не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення при прийнятті ухвали від 04.08.2020 у справі №908/2157/19 в частині зупинення провадження у цій справі на час проведення призначеної судом на стадії апеляційного провадження судової будівельно-технічної експертизи.

Така правова позиція узгоджується з висновками Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в ухвалах від 26.07.2019 у справі №910/12650/18, від 04.07.2019 у справі №910/3047/17, від 16.01.2019 у справі №910/3970/18, від 26.03.2020 у справі №916/1006/19.

З огляду на таке, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСББ "Диво-Будинок-Запоріжжя" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 в частині зупинення провадження у справі №908/2157/19 необхідно відмовити на підставі частини другої статті 293 ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 227, 228, 234, 235, пунктом 3 частини першої статті 287, пунктом 1 частини першої та частиною другою статті 293, частиною першою статті 304 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-

У Х В А Л И В:

Відмовити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Диво-Будинок-Запоріжжя" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою від 14.09.2020 на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 04.08.2020 про призначення судової експертизи та зупинення провадження у справі №908/2157/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Л.Й. Катеринчук

Судді О.О. Банасько

В.Г. Пєсков