УХВАЛА

30 вересня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/10760/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Банаська О. О. - головуючого, Катеринчук Л. Й., Погребняка В. Я.

розглянув матеріали касаційної скарги Міністерства оборони України

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020

у складі колегії суддів: Чорногуза М. Г. - головуючого, Кравчука Г. А., Хрипуна О. О.

та рішення Господарського суду міста Києва від 12.11.2019

у складі судді Ярмак О. М.

у справі за позовом заступника військового прокурора Південного гарнізону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України

до Державного підприємства "Запорізький державний авіаційний ремонтний завод "МіГремонт"

про стягнення 532 905,57 грн

ВСТАНОВИВ:

04.05.2020 на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020 та рішення Господарського суду міста Києва від 12.11.2019 у справі № 910/10760/19.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/10760/19 визначено колегію суддів у складі: Банаська О. О. - головуючого, суддів - Катеринчук Л. Й., Погребняка В. Я., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2020.

Ухвалою Верховного Суду від 14.05.2020 касаційну скаргу Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020 та рішення Господарського суду міста Києва від 12.11.2019 залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, але не менше ніж до закінчення карантину, а саме: 1) надати докази на підтвердження дати отримання або не отримання скаржником оскаржуваної постанови апеляційної інстанції (поштового конверту суду, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копії роздруківки з офіційного сайту Укрпошти, довідки відділення поштового зв`язку тощо); 2) виконати вимоги пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) і зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Цією ж ухвалою попереджено скаржника про наслідки недотримання вимог ухвали від 14.05.2020 про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвалу Верховного Суду від 14.05.2020 скаржником отримано 21.05.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвалою Верховного Суду від 29.07.2020, враховуючи не усунення скаржником станом на цю дату недоліків касаційної скарги, запропоновано Міністерству оборони України актуалізувати процесуальну позицію щодо поданої касаційної скарги шляхом усунення її недоліків.

Крім того доведено до відома скаржника те, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX.

Також попереджено скаржника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 174 ГПК України, а саме у разі невиконання вимог ухвали, у строк встановлений судом, касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Зазначена ухвала суду касаційної інстанції від 29.07.2020, як і ухвала суду від 14.05.2020, направлялась на адресу скаржника рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Окрім того ухвали Верховного Суду від 29.07.2020 та від 14.05.2020 у справі № 910/10760/19 були оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень 18.05.2020 та 30.07.2020 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/89240286 та http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/90645374).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Згідно з пунктом 3 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, яке наявне в матеріалах справи № 910/10760/19, надіслана скаржнику ухвала від 29.07.2020 ним отримана 31.07.2020, про що наявна відповідна відмітка на цьому повідомленні.

Станом на 29.09.2020 недоліки касаційної скарги зазначені в ухвалах суду від 14.05.2020 та 29.07.2020 скаржником не усунуті.

Судом враховується, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11.03.2020 № 211 (із подальшими змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року на усій території України встановлено карантин, який неодноразово продовжувався та востаннє продовжено до 31.10.2020.

02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX, яким розділ X "Прикінцеві положення" ГПК України доповнено пунктом 4.

Згідно з пунктом 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 внесено зміни до постанови від 11.03.2020 № 211, а саме, розширено перелік дозволених під час карантину видів господарської діяльності та, зокрема дозволено роботу/діяльність нотаріусів, адвокатів та аудиторів з 11.05.2020.

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-ІХ відповідно до пункту 1 якого пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Згідно з частиною третьої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

З часу набрання чинності Законом № 731-IX двадцятиденний строк, протягом якого учасники справи мали право на звернення до суду з заявою (клопотанням) про продовження процесуальних строків, закінчився 06.08.2020.

Згідно з частиною третьою статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Водночас станом на 30.09.2020, тобто по сплину більш ніж чотирьох місяців з дати постановлення (14.05.2020) ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху у справі № 910/10760/19 та більш ніж двох місяців з дати чинності Законом № 731-IX, скаржник не вчинив будь-яких дій, спрямованих на усунення недоліків касаційної скарги, в тому рахунку не подав до суду клопотання (заяви) про продовження процесуальних строків на усунення недоліків касаційної скарги, вказаних в наведених вище ухвалах з викладенням підстав та обставин, які зумовили невиконання вимог ухвали щодо усунення недоліків під час дії карантину.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною четвертою статті 174 ГПК України визначено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Отже скаржником не усунуто недоліки касаційної скарги, оскільки всупереч вимог пункту 1 частини четвертої, пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України не надано доказів на підтвердження дати отримання або не отримання скаржником оскаржуваної постанови апеляційної інстанції (поштового конверту суду, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копії роздруківки з офіційного сайту Укрпошти, довідки відділення поштового зв`язку тощо) та не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

З урахуванням викладеного касаційна скарга Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020 та рішення Господарського суду міста Києва від 12.11.2019 у справі № 910/10760/19 вважається неподаною та підлягає поверненню скаржнику без розгляду на підставі частини другої статті 292 ГПК України.

Верховний Суд вважає за необхідне звернути увагу Міністерства оборони України, що в разі повернення касаційної скарги, скаржник не позбавлений права повторно звернутися з касаційною скаргою у відповідності до вимог статей 288, 290, 291 ГПК України.

Керуючись статтями 234, 292, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Міністерства оборони України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2020 та рішення Господарського суду міста Києва від 12.11.2019 у справі № 910/10760/19 повернути скаржнику.

2. Повернути Міністерству оборони України додані до касаційної скарги матеріали, зокрема оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

3. Касаційну скаргу залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді Л. Й. Катеринчук

В. Я. Погребняк