ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

30 вересня 2020 року м.Харків Справа № 913/410/20
Провадження №33/913/410/20
про стягнення 907 169 грн 38 коп.
Суддя Драгнєвіч О.В.
Секретар судового засідання Чигрина Є.Ю.
У засіданні брали участь:
від органу прокуратури: прокурор Кондратюк Н. А., діє на підставі службового посвідчення № 054367 від 25.11.2019;
від позивача: представник не прибув;
від відповідача: адвокат Таран Д. В., ордер № 0811 від 11.08.2020; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 5599 від 28.08.2019.
Керівник Слов`янської місцевої прокуратури звернувся із позовом до Господарського суду Луганської області в інтересах держави в особі позивача Слов`янської міської ради, в якому просить стягнути безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 907 169 грн 38 коп. за період з 01.02.2019 - 29.02.2020, що підтверджується наданим Слов`янською міською радою розрахунком.
Таким чином, земельна ділянка за адресою: м. Слов`янськ, бульвар Героїв Крут, 14 використовується ТОВ Рудеком Інвест без правовстановлюючих документів, що є порушенням чинного земельного законодавства України.
Підставами позову є не внесення ТОВ Рудеком Інвест плати за користування земельною ділянкою за відсутності договору оренди земельної ділянки, наслідком чого наявне безпідставне збереження коштів за рахунок позивача, які відповідач зобов`язаний повернути на підставі статей 1212 - 1214 Цивільного кодексу України.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 20.07.2020 підтверджено підстави представництва інтересів держави; прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу віришено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 13.08.2020.
Відповідач надав відзив на позовну заяву за вих.№08-06/02 від 07.08.2020, в якому послався на те, що не здійснює користування земельною ділянкою, оформлені у встановленому порядку орендні відносини щодо земельної ділянки між сторонами не існують, а наявна лише можливість відповідача на реалізацію набутого права щодо користування земельною ділянкою, у зв`язку з придбанням права власності на об`єкт нерухомості, шо розташований на цій земельній ділянці. Відповідач вважає, що визначення зобов`язання щодо сплати орендної платні до укладення договору оренди та його реєстрації є необґрунтованим; органом прокуратури не враховано, шо об`єкт нерухомості займає лише 392.1 кв.м., а не всю площу земельної ділянки; з 01.02.2019 відповідач не отримує прибутку від господарської діяльності, а тому за твердженням відповідача, останній не міг зберегти кошти, які позивач просить повернути на підставі ст.1212 ЦК України як безпідставно збережені.
Враховуючи викладене, відповідач просив закрити провадження у справі на підставі ст.231 ГПК України у зв`язку із відсутністю предмету спору та необґрунтованістю позову.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 13.08.2020 відкладено підготовче засідання на 15.09.2020.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 11.09.2020 повідомлено учасників у справі, що судове засідання, призначене на 15.09.2020 об 11 год. 00 хв., не відбудеться, продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 днів, по 18.10.2020 включно, призначено підготовче засідання на 30.09.2020.
В судове засідання 30.09.2020 прибули прокурор та представник відповідача. Позивач повноважного представника в судове засідання не направив, однак був повідомлений про час та дату проведення судового засідання належним чином.
Від позивача через канцелярію суду 19.08.2020 надійшла відповідь на відзив за вих. № 01-01-12/1192 від 18.08.2020 з додатковими документами.
Від відповідача через канцелярію суду 19.08.2020 надійшла заява про надання документів за вих. № 08-17/02 від 17.08.2020 з доказами направлення відзиву учасникам справи.
Від позивача через канцелярію суду 28.08.2020 надійшов супровідний лист за вих.№ 01-01-07/2962 від 26.08.2020 з доказами направлення раніше поданих письмових пояснень за вих.№01.01-12/1127 від 30.07.2020 та відповіді на відзив за вих. № 01-01-12/1192 від 18.08.2020 учасникам справи.
Зазначені документи розглянуті та долучені судом до матеріалів справи.
В судовому засіданні прокурор та представник відповідача надали пояснення та відповіді на питання суду, зокрема щодо наявності підстав представництва органом прокуратури інтересів держави в особі позивача Слов`янської міської ради у даній справі, з урахуванням висновків, викладених Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши прокурора та представника відповідача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, враховуючи наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Частиною четвертою статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Господарський суд зауважує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт третій частини другої ст.129 Конституції України).
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII "Про прокуратуру". Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя).
Отже, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
Більше того, саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви до розгляду недостатньо.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу (неналежне здійснення захисту інтересів держави).
Бездіяльність компетентного органу (неналежне здійснення захисту інтересів держави) означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.
Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Відповідні правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (повний текст постанови було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 20.07.2020).
Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора необхідно вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. В таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини 1 ст.226 ГПК України (залишення позову без розгляду). Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, що враховується наразі судом під час розгляду даної справи.
Виходячи зі змісту наведених вище норм закону та правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, необхідними передумовами для звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі певного компетентного органу є правильність визначення прокурором такого органу та доведення факту його бездіяльності.
Звертаючись з даним позовом до суду та обгрунтовуючи підстави представництва інтересів держави, Керівник Слов`янської місцевої прокуратури зазначає, що Слов`янською міською радою, як органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, вчасно не вжито належних заходів щодо стягнення недоотриманого власником землі доходу у вигляді орендної плати (безпідставно збережених коштів), протягом тривалого часу Слов`янською міською радою не вживаються належні заходи для захисту інтересів територіальної громади, зокрема в судовому порядку, що є виключною підставою для здійснення представництва інтересів держави в суді.
Адже інтереси держави у сфері захисту земельних правовідносин полягають у забезпеченні правомірного обігу майнових прав на земельні ділянки, додержання законодавчого порядку їх відчуження, а також у визнанні та захисті законних форм землекористування.
Ненадходження вчасно та/або у повному обсязі платежів за використання землі, яка перебуває у комунальній власності, призводить до невиконання прибуткової частини місцевого бюджету, чим порушуються інтереси держави в особі територіальної громади.
Враховуючи положення ст.ст.2, 10, ст. 18-1, п.34 ч.1 ст.26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, ст.ст. 80, 83, 189 Земельного кодексу України, суд зауважує про те, що органом прокуратури було обґрунтовано визначено Слов`янську міську раду - органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, позивачем у даній справі.
Щодо другої необхідної умови доведення органом прокуратури факту бездіяльності вказаного компетентного органу (протягом тривалого часу не здійснення Слов`янською міською радою захисту інтересів територіальної громади в судовому порядку), суд зазначає наступне.
В обґрунтування наявності підстав для представництва інтересів держави та дотримання вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру" органом прокуратури до позовного матеріалу долучено повідомлення про представництво інтересів держави (в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру") за вих. №40-6573вих-20 від 08.07.2020 (а.с.70).
Разом з тим, зі змісту наданих до суду прокурором документів вбачається, що вказаним повідомлення (в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру") про представництво інтересів держави за вих. №40-6573вих-20 від 08.07.2020, органом прокуратури було повідомлено Слов`янську міську раду про виявлення факту порушення ТОВ Рудеком Інвест вимог земельного законодавства при використанні земельної ділянки за адресою: бул. Героїв Крут, 14 м. Слов`янська, під час вивчення стану додержання вимог земельного законодавства на території м.Слов`янськ.
Слов`янською міською радою повідомила, що через наявні порушення інтересів держави та не здійснення захисту цих інтересів Слов`янською міською радою, керуючись ст.23 Закону України "Про прокуратуру", орган прокуратури повідомив останню про звернення до господарського суду Керівником Слов`янської міської прокуратури з позовом в інтересах держави до ТОВ Рудеком Інвест про стягнення недоотриманого власником землі доходу у вигляді орендної плати за землю в сумі 907 169,38 грн. (а.с.70).
Як вбачається, зазначене повідомлення про представництво інтересів держави за вих. №40-6573вих-20 від 08.07.2020, було вручено нарочно та отримано Слов`янською міською радою09.07.2020.
Водночас, матеріали справи свідчать про те, що орган прокуратури звернувся до суду із відповідною позовною заявою від 10.07.2020 №40-6636вих-20, на наступний день - 10.07.2020 (згідно даних оформленої поштової накладної, а.с.80).
За вказаних обставин, суд дійшов висновку про те, що орган прокуратури звернувся до суду із відповідним позовом передчасно (без з`ясування всіх обставин), позбавивши позивача можливості відреагувати, без надання розумного строку компетентному органу (позивачу у справі) для самостійного вчинення заходів направлених на усунення порушень законодавства та/або звернення до суду з відповідним позовом, або аргументованого повідомлення органу прокуратури про відсутність порушень чи підстав не можливості подання такого позову позивачем, що в свою чергу не відповідає змісту ст.23 Закону України «Про прокуратуру».
При цьому, господарський суд зауважує, що розумність строку, протягом якого компетентні органи мають відреагувати на повідомлення прокурора щодо фактів порушення інтересів держави, не може вважатися тотожним відсутності такого строку, що має місце в даному випадку.
Крім того, суд зауважує про те, що сама по собі обставина не звернення позивача протягом певного періоду часу до суду із відповідним позовом, без належного з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, підстав, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави. Наданими у справу доказами прокурором не доведено, що міська рада з об`єктивних і непереборних причин не могла або ухилялася від подання позову до суду протягом тривалого часу.
Навпаки, наявні у справі матеріали свідчать про вчинення Слов`янською міською радою протягом розумного строку належних підготовчих дій (зокрема і під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання в країні поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) для можливості звернення до суду із відповідним позовом, з метою належного здійснення захусту інтересів територіальної громади (з`ясування дійсних обставин; проведення обстеження земельної ділянки; направлення запиту для отримання витягу про нормативно грошову оцінку земельної ділянки; здійснення розрахунку заборгованності; звернення до відповідача із вимогою сплатити кошти), що не було враховано наразі прокурором.
Постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 від 11.03.2020 №211 (зі наступними змінами) було встановлено на усій території України карантин з 12 березня 2020 року, строк дії якого було відповідними постановами уряду неодноразово продовжено, зокрема і на час звернення до суду органом прокуратури із відповідним позовом (10.07.2020).
На звернення органу прокуратури від 16.03.2020, Слов`янською міською радою 25.03.2020 надано інформацію за вих.№ 01-01-07/1035, якою підтверджено, що ТОВ Рудеком Інвест 27.05.2019 звернувся до ради з заявою для отримання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж вказаної земельної ділянки в натурі для відведення її в оренду для будівництва та функціонування торгового комплексу; рішенням від 25.07.2019 міською радою такий дозвіл було надано. Станом на 25.03.2020 до ради не надходило заяви від ТОВ Рудеком Інвест про затвердження технічної документації та передачі земельної ділянки в оренду, договір на даний час не укладено.
В зазначеному листі Слов`янською міською радою було також повідомлено орган прокуратури про те, що для складання розрахунку недоотриманої орендної плати радою було направлено запит про нормативно грошову оцінку земельної ділянки. Також повідомлено, що обстеження вказаної земельної ділянки буде можливо провести після завершення карантинних обмежень (а.с.12).
Листом від 06.04.2020 орган прокуратури просив Слов`янську міську раду в найкоротший термін надати розрахунок недоотриманого доходу у вигляді орендної плати, надати інформацію про надходження на рахунки місцевого бюджету коштів від товариства в рахунок сплати земельного податку; також надати копії документів, а також копії документів, на підставі яких приймалося рішення від 25.07.2019 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою (а.с.13-14).
Листом від 18.05.2020 Слов`янська міська рада в результаті отриманих даних від Слов`янсько-Лиманського управління ГУ ДПС у Донецькій області повідомила орган прокуратури про те, що товариство не декларує податкові зобов`язання, не сплачує плату за землю; направила копії документів, а також розрахунок недоотриманого доходу (а.с.15).
Листом від 02.06.2020 орган прокуратури просив повторно Слов`янську міську раду в найкоротший термін вирішити питання щодо проведення обстеження земельної ділянки, забезпечити участь спеціалістів відділу та надати акт обстеження (а.с.23).
Листом від 10.06.2020 Слов`янська міська рада повідомила орган прокуратури про проведення обстеження земельної ділянки, та направлення відповідного акту (а.с.24).
З матеріалів справи вбачається, що Слов`янська міська рада, як компетентний орган у даних правовідносинах, отримавши від органу прокуратури відповідне повідомлення про виявлення ймовірного факту порушення вимог земельного законодавства ТОВ Рудеком Інвест під час користування вказаною земельною ділянкою, прийняла це до уваги та вчиняла належні підготовчі дії для повного встановлення обставин у розумні строки (зверталася із відповідними запитами до компетентних органів щодо отримання даних про нормативно грошову оцінку земельної ділянки; отримання даних про здійснені ТОВ Рудеком Інвест платежі до бюджету, проведення обстеження земельної ділянки, тощо, а.с.34 та зв. а.с.).
В подальшому, з`ясувавши вказані обставини, 18.06.2020 Слов`янська міська рада звернулася до ТОВ Рудеком Інвест (відповідача) листом за вих.№01-01-12/944, в якому повідомила останнього про встановлення факту порушення вимог земельного законодавства, заявила вимогу про вирішення останнім питання щодо сплати в найкоротші строки нарахованих коштів в сумі 907 169,38 грн як недоотриманого доходу у вигляді орендної плати; повідомила реквізити для добровільної оплати; направила відповідачу розрахунок та акт обстеження земельної ділянки.
Окремо Слов`янська міська рада повідомила відповідачу, що у разі не здійснення сплати вказаних коштів в добровільному порядку, Слов`янська міська рада буде вирішувати зазначене питання в судовому порядку (а.с.35-36).
Отже, надаючи оцінку доводам органу прокуратури щодо допущення тривалої бездільності позивачем, не звернення до суду із відповідним позовом, судом враховуються:
- вчинені Слов`янською міською радою підготовчі дії (зокрема і в період дії карантинних заходів в країні);
- висловлення чіткої позиції у зверненні до відповідача в листі-вимозі від 18.06.2020 за вих.№01-01-12/944 щодо готовності звернутися до суду із відповідним позовом у разі не здійснення останнім добровільної оплати боргу;
- враховані нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень, затверджені наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 №958 (щодо можливих строків отримання листа-вимоги відповідачем);
- враховано строк наданий відповідачу для можливості в добровільному порядку врегулювати спір та вирішити питання щодо внесення платежів або надати відповідь на вимогу-позивача, та строк отримання такої відповіді позивачем, а відповідно і можливість вчинення Слов`янською міською радою дій щодо звернення до суду із відповідним позовом з метою захисту інтересів територіальної громади (з огляду на те, що орган прокуратури із відповідним повідомленням за вих. №40-6573вих-20 від 08.07.2020 в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру", яким повідомив позивача про звернення до суду з метою захисту інтересів держави звернувся до Слов`янської міської ради 09.07.2020, а наступного дня 10.07.2020 вже звернувся до суду із відповідним позовом (не надавши розумний строк для можливості органу відреагувати та вчинити відповідні дії).
За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що прокурор неправомірно перебрав на себе повноваження міської ради по здійсненню нею повноважень щодо захисту майнових прав держави, територіальної громади.
Прокурором також не доведено наявності інших чинників, що, відповідно до вищенаведених висновків Верховного Суду, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (п.80 постанови), мають враховуватися при визначенні розумності строку подання прокурором позову - чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Прокурор у позові зазначає, що оскільки Слов`янською міською радою вчасно не вжиті належні заходи, а почали вживатися тільки після повідомлення про виявлені порушення саме органом прокуратури та спрямування відповідного листа, у зв`язку із чим завдається шкода державі у вигляді недоотриманих коштів місцевим бюджетом, що призводить до невиконання програм про охорону і збереження земельних ресурсів, порушення бюджетного законодавства, що свідчить про неналежний захист державних інтересів.
Дані твердження, з урахуванням встановлених обставин, суд вважає такими, що ґрунтуються на припущеннях, а вчинення позивачем відповідних підготовчих дій протягом розумного періоду часу не може беззаперечно свідчити про можливість настання певних невідворотних негативних наслідків.
Прокурором у позовній заяві також не мотивовано, яким чином, на його думку, із листа- вимоги позивача від 18.06.2020 за вих.№01-01-12/944, направленого відповідачу, вбачається бездіяльність Слов`янської міської ради та неналежність здійснення захисту інтересів держави, територіальної громади.
Окрім того, згідно з наведеними вище висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (п.79 постанови), розумний строк для реагування позивачем на стверджуване порушення інтересів держави має пройти саме між зверненням прокурора до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" (що відбулося у даній справі 09.07.2020), та поданням відповідного позову, у випадку бездіяльності/неналежного здійснення захисту компетентного органу (що відбулося у даній справі 10.07.2020).
Проте, як вбачається із листів органу прокуратури, досліджених судом, від 16.03.2020, 25.03.2020, 30.04.2020, вони не є зверненням органу прокуратури в розумінні ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" до компетентного органу щодо повідомлення про представництва інтересів держави, а є повідомленнями про можливі порушення чинного земельного законодавства ТОВ Рудеком Інвест, запитом на отримання від позивача певної інформації для встановлення обставин та отримання копій необхідних документів, тощо.
Натомість зверненням до компетентного органу (Слов`янської міської ради) в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомленням про представництво інтересів держави, є саме лист від 08.07.2020, вручений прокурором позивачеві 09.07.2020, фактично одночасно із надісланням до суду позовної заяви в даній справі (10.07.2020).
Судом враховується, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатись альтернативним суб"єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про те, що орган прокуратури, звертаючись до господарського суду із відповідним позовом у липні 2020 року, підмінив орган, уповноважений державою на виконання відповідних функцій, і що поважних причин, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, ані позивачем, ані прокурором не наведено.
Вищевикладені обставини у їх сукупності, які були досліджені судом, спростовують висновки органу прокуратури про бездіяльність компетентного органу (позивача), не належне здійснення захисту державних інтересів, та наявність виключних підстав для представництва органом прокуратури інтересів держави.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 дійшла висновку про те, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).
Відповідно до п.2 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.
З огляду на те, що прокурором не доведено бездіяльності уповноваженого органу, не належне вчинення захисту інтересів держави, а судом встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі, суд дійшов висновку, що позовну заяву прокурора необхідно вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати, а тому остання підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.226 ГПК України.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач у відзиві на позовну заяву від 07.08.2020 за вих. № 08-06/02 заявляв клопотання про закриття провадження у справі на підставі ст.231 ГПК України у зв`язку із відсутністю предмету спору та необґрунтованістю позову.
Суд, розглянувши вказане клопотання відповідача не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на встановлені обставини та висновок суду щодо необхідності залишення позовної заяви прокурора без розгляду.
З приводу розподілу судових витрат суд зазначає наступне.
Частинами 2-4 ст.226 ГПК України передбачено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.
Згідно з ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).
Отже, оскільки позовна заява у даній справі підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, сплачений органом прокуратури судовий збір за подання позову може бути повернутий з Державного бюджету України у разі звернення прокурора до суду із письмовим клопотанням про повернення судового збору. З огляду на те, що на час виготовлення ухвали про залишення позову без розгляду від органу прокуратури до суду не надходило відповідне письмове клопотання, питання про повернення судового збору буде вирішено судом в окремій ухвалі у разі його подання.
Керуючись ст.ст. 185, 226, 231, 234 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Відмовити в задоволенні клопотання відповідача, викладеного у відзиві від 07.08.2020 №08-06/02 про закриття провадження у справі.
2. Позовну заяву керівника Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі позивача Слов`янської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Рудеком Інвест про стягнення 907 169 грн 38 коп. залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення 30.09.2020 та може бути оскаржена відповідно до ст.ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня складання повного тексту ухвали, шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду, з урахуванням положень п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали підписано 05.10.2020.

Суддя О.В. Драгнєвіч