ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

30 вересня 2020 року м.Херсон Справа № 13/155-ПД-07

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянувши заяву приватного підприємства "Юрма" (м.Нова Каховка , ідентифікаційний код ) у справі за позовом: Відкритого акціонерного товариства "Новокаховський завод плавлених сирів"

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю Торговий Дім "Сири Таврії"

відповідача-2 приватного підприємства „Юрма,

про визнання частково недійсним договору купівлі-продажу, укладеного 29 квітня 2004 року між відповідачами, в частині купівлі-продажу об`єкту нерухомості тарного складу (літера „Ш), розташованого за адресою: Херсонська область, м. Таврійськ, вул. Промислова, 4-а; а також вилучення у Приватного підприємства „Юрма зазначеного майна,

встановив :

8 травня 2007 року за даною справою винесено рішення, яким визнати частково недійсним договір купівлі-продажу, укладений 29 квітня 2004 року між товариством з обмеженою відповідальністю „Торговий Дім „Сири Таврії та приватним підприємством „Юрма, в частині купівлі-продажу об`єкту нерухомості тарного складу (літера „Ш), розташованого за адресою: Херсонська область, м. Таврійськ, вул. Промислова, 4-а; та вилучено у ПП „Юрма на користь ВАТ „Новокаховський завод плавлених сирів шляхом звільнення об`єкт нерухомості тарний склад (літера „Ш).

Рішення набрало законної сили після апеляційного перегляду відповідно до ухвали Запорізького апеляційного господарського суду від 26 липня 2007 року. Крім того, постановою Вищого господарського суду України вказане рішення суду залишено без змін.

В подальшому 28 липня 2008 року ПП „Юрма подано до суду заяву про перегляд названого рішення за нововиявленими обставинами, якими, на його думку, є факт фальсифікації доказів, на підставі яких прийнято рішення, а саме наказу № 104 від 25 грудня 2002 року.

Ухвалою від 07.10.2008р. суд (суддя Закурін М.К.) у задоволенні заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами відмовлено .

Крім викладеного, судом встановлено, що згідно до поданої заяви заявник вказує на прийняття Запорізьким апеляційним господарським судом постанови від 26 липня 2007 року, в якій зазначено про врахування наказу № 104 від 25.12.2002 року, на підставі якого голова правління Різак М.І. відбув у відпустку без збереження заробітної плати з 26.12.2007 р. до 28.12.2002 р. На думку заявника, при винесенні рішення враховано постанову Запорізького апеляційного господарського суду у справі № 3/54 від 21.04.2004 р., якою, в свою чергу враховано названий наказ, як доказ у справі.

З цього приводу судом констатується, що при розгляді справи та винесенні рішення судом не аналізувався сам факт наявності чи відсутності наказу № 104 від 25.12.2002 року, оскільки він не був предметом дослідження як доказ у справі. В той же час, судом було проаналізовано, що за результатами розгляду справи № 3/54 за позовом ВАТ „Новокаховський завод плавлених сирів до ТОВ „Торговий Дім „Сири Таврії (рішення господарського суду Херсонської області від 02.03.2004 р. та постанова Запорізького апеляційного господарського суду від 21.04.2004 р. договір купівлі-продажу № 51/64 від 27.12.2002 р. визнано недійсним.

З яких правових та фактичних обставин прийнято судові рішення у названій справі № 3/54 (в тому числі і з урахуванням наказу № 104 від 25.12.2002 року) суд не вправі аналізувати.

За таких обставин суд констатує, що обставини, на які посилається заявник, як на підставу для перегляду судового рішення, не досліджувалася судом при розгляді справи, а тому вона не є нововиявленою обставиною в розумінні положень статті 112 ГПК України з наступних підстав.

За змістом статті 112 Господарського процесуального кодексу України господарський суд може переглянути прийняте ним судове рішення, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами, що мають істотне значення для справи і не могли бути відомі заявникові.

Президією Вищого господарського суду України в роз`ясненні № 04-5/563 від 21 травня 2002 року „Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами зазначено, що до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

У визначенні обставини нововиявленою необхідно виходити з того, що на підставі статті 112 ГПК судове рішення може бути переглянуто за двох умов: істотність нововиявлених обставин для вирішення спору і виявлення їх після прийняття судового рішення зі справи. Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору або розгляду справи про банкрутство не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення за правилами розділу XIII ГПК.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Днем виникнення названих обставин слід вважати день, коли вони стали або повинні були стати відомі заявникові.

Не можуть вважатись нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. У разі подання таких доказів у процесі перегляду судового рішення за правилами розділу XIII ГПК господарський суд має прийняти ухвалу про залишення судового рішення без зміни. В той же час заінтересована сторона не позбавлена права оскаржити судове рішення в апеляційному порядку з дотриманням вимог ГПК, зокрема, статті 101 цього Кодексу.

Вказані заявником факти не можуть сприйматися в якості нововиявлених, оскільки вони існували станом на час розгляду справи в суді та не були своєчасно подані для вирішення справи по суті. А більш того, ці обставини не є нововиявленими відносно обставин, які досліджувалися судом при вирішенні справи з точки зору позовних підстав недійсності спірного договору. Суд визнав, що за таких обставин подана відповідачем заява задоволенню не підлягає.

30.09.2020р. до господарського суду Херсонської області від приватного підприємства "Юрма" надійшла заява про перегляд рішення Господарського суду Херсонської області від 08.05.2007р. у справі № 13/155-ПД-07 за нововиявленими обставинами (вх. № 2058 від 30.09.2020р.)

До заяви додано :

- докази направлення такої заяви іншим учасникам справи - ПАТ Новокаховський завод плавлених сирів ( при цьому невірно зазначену поштову адресу, тоді як належною є : Україна, 74989, Херсонська обл., місто Нова Каховка, місто Таврійськ, ВУЛИЦЯ ПРОМИСЛОВА, будинок 2, а не будинок 3 ) та - ТОВ Торговий дім Сири Таврії

- докази оплати судового збору в сумі 2102 грн.

- копія постанови від 21.05.2007р. про скасування постанови про відмову у порушенні кримінальної справи

- копія листа від 16.09.2020р. № К-378/04/39-2020 на адресу ПП Юрма від Новокаховського відділу поліції про відсутність будь-якої інформації стосовно кримінальних справ за 2004 рік

- копія статуту ПП Юрма.

Будь-яких інших документів до заяви про перегляд рішення Господарського суду Херсонської області від 08.05.2007р. у справі № 13/155-ПД-07 за нововиявленими обставинами (вх. № 2058 від 30.09.2020р.) заявником не додавалось.

Суд зазначає наступне.

За загальним принципом рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Згідно роз`яснень п. 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 17 Про деякі питання практики перегляду рішень, ухвал, постанов за нововиявленими обставинами, до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Необхідно чітко розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами.

Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи прокурором. У разі подання таких доказів у процесі перегляду судового рішення господарський суд має винести ухвалу про залишення судового рішення без зміни (п. 5 вказаної Постанови).

При цьому, до нововиявлених обставин у розумінні п. 1 ч. 2 ст. 320 ГПК України відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство (постанова Верховного Суду від 03.12.2019 року у справі № 914/3932/13).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі 910/5759/15-г, відповідно до якої не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Відповідно до позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 19.03.2019 року у справі № 910/17944/15, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

При цьому, є чітке розмежування поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту); так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами. Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору або розгляду справи про банкрутство не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення згідно норм Господарського процесуального кодексу України.

Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи прокурором. Також, не можуть визнаватися нововиявленими обставини, на які посилався учасник судового процесу в своїх поясненнях в суді будь-якої з інстанцій, або які могли бути встановлені судом в разі виконання вимог процесуального закону.

Таким чином, господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, якщо ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. При цьому, результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, та встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору.

Вирішення питання, чи вірно судом надано оцінку певним доказам, належить до компетенції судів вищих інстанцій, та не може бути вирішено в рамках розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Згідно з положеннями частини 4 статті 320 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Процесуальними нормами не передбачено здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у повному обсязі. Господарський суд переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами лише в тих межах, в яких ці обставини впливають на суть рішення. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04 листопада 2019 року у справі № 910/4521/14.

А отже перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою спеціальною процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

У процесуальному аспекті зазначене підтверджується також тим, що норми, якими врегульовано порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами законодавцем виокремлено в окрему главу (Глава 3 Розділу IV) Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з положеннями статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до положень статті 2 Господарського процесуального кодексу України, верховенство права є одним з основних принципів (засад) господарського судочинства.

У доповіді Венеційської комісії (схваленій на 86-му пленарному засіданні 25-26 березня 2011 року) на підставі аналізу правових систем європейських держав у пошуках спільних елементів, характерних для "верховенства права", запропоновано щонайменше 6 необхідних елементів, яких необхідно дотримуватися не лише формально, але й по суті. Ними є: 1) законність, включно з прозорим, підзвітним і демократичним процесом прийняття законів; 2) правова визначеність; 3) заборона довільності у прийнятті рішень; 4) доступ до правосуддя, що здійснюється незалежним і безстороннім судом, включно з можливістю оскаржити в суді адміністративні акти; 5) повага до прав людини; 6) недискримінація і рівність перед законом.

Отже принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права.

Суд у прийнятті даної ухвали керується принципом res judicata, базове тлумачення якого відображено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 03.12.2003 у справі "Рябих проти Росії", від 09.11.2004 у справі "Науменко проти України", від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії", від 19.02.2009 у справі "Христов проти України", від 03.04.2008 у справі "Понамарьов проти України", в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватись лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду (у тому числі касаційного) мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Відхід від res judicatа можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини, наявності яких у даній справі скаржником не зазначено й не обґрунтовано.

Згідно з приписами частини 1 статті 9 Конституції України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.

Процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) за умови відсутності зловживання (пп. 27 - 28 рішення від 18.11.2004 року у справі "Праведная проти Росії" №69529/01 та п. 46 рішення від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови" № 2).

При цьому ЄСПЛ наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст.6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду (рішення Суду у справі "Брумареску проти Румунії" від 28.10.1999 року).

У справі "Нєлюбін проти Російської Федерації" ЄСПЛ також дійшов висновку, що принцип правової визначеності вимагає, серед іншого, щоб якщо суди ухвалили остаточне рішення з питання, то їх рішення не піддавалося би сумніву. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень. Такі рішення можуть бути скасовані лише у виняткових обставинах, а не тільки з метою одержання іншого рішення у справі.

Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. .

Підсумовуючи, Суд зауважує,що заявнику необхідно чітко навести та зазначити - які саме обставини він вважає нововиявленими. Адже особа, яка звертається до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами повинна довести, що юридичні факти, на які вона посилається, є щойно виявленими та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Крім того, за приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами складає - 150 відсотків ставки що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з поданої заяви до неї не додано документів, що підтверджують надіслання іншим учасникам справи копії заяви та доданих до неї документів, а також доказів сплати судового збору, який відповідно до Закону України "Про судовий збір" становить 3 153,00 грн. (150% від 2102,00 грн.).

Також зявнику необхідно зазначити ідентифікаційний код одного з відповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Сири Таврії".

Згідно з ч. 2 ст. 323 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів після надходження заяви до суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 322 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими чи виключними обставинами, про що постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 322 Господарського процесуального кодексу України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 321 Господарського процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 323 Господарського процесуального кодексу України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 322 цього Кодексу, застосовуються правила статті 174 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 322 Господарського процесуального кодексу України до заяви додаються: 1) документи, що підтверджують надіслання іншим учасникам справи копії заяви та доданих до неї документів; 2) документ про сплату судового збору; 3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 4) документ, який підтверджує повноваження представника особи, яка подає заяву, - якщо заява підписана таким представником; 5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 320 цього Кодексу; 6) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення. За подання і розгляд заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами судовий збір не сплачується.

Заявником не дотримано вказаних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуалнього України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 320, 322, 323 Господарського процесуального кодексу України, суддя

постановив:

1. Заяву приватного підприємства "Юрма" про перегляд рішення Господарського суду Херсонської області від 08.05.2007р. у справі № 13/155-ПД-07 за нововиявленими обставинами (вх. № 2058 від 30.09.2020р.) залишити без руху.

2. Запропонувати заявнику протягом 10 календарних днів з дня отримання даної ухвали надати докази усунення виявлених судом недоліків - зазначити, які саме обставини заявник вважає нововиявленими, якими доказами ці обставини підтверджуються, яким чином можуть вплинути на прийняте судом рішення від 08.05.2007р., докази оплати судового збору у належному розмірі, відомості про ідентифікаційний код одного з відповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Сири Таврії".

3. Копію заяви про виправлення недоліків надіслати іншим учасникам справи, надати до суду докази направлення.

4. Копію ухвали надіслати заявнику - приватному підприємству "Юрма".

Ухвала набрала законної сили 01.10.2020р. та не підлягає оскарженню.

Суддя Т.Г. Пінтеліна