УХВАЛА

28.09.2020Справа № 910/10757/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" про поновлення та продовження строків подання відзиву у господарській справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Манад"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про стягнення 142 053, 60 грн.

Представники: без виклику учасників судового процесу

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Манад» (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі-відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 37 955, 64 грн, з яких: 37 152, 48 грн - безпідставно набуті кошти, 464, 91 грн - проценти за користування грошовими коштами, 152, 26 грн - 3 % річних та 185, 99 грн - інфляційни втрати.

Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором № 09679/ЦТЛ-2018 про надання послуг від 14.02.2018, внаслідок чого з позивача додатково в односторонньому порядку стягнуто плату у розмірі 37 152, 48 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2020 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Манад» залишено без руху. Встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Манад» строк для усунення недоліків позовної заяви.

06.08.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Манад» надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (надіслана до суду засобами поштового зв`язку - 01.08.2020).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Зокрема, зобов`язано Акціонерне товариство «Українська залізниця» у строк до 04.09.2020 надати суду належним чином засвідчені читабельнії копії матеріалів перевірки проведеної 08.05.2020 на станції Трипілля-Дніпровське регіональної філії "Південно-Західна залізниця" АТ «Українська залізниця» щодо повноти, правильності та своєчасності нарахування і стягнення належних залізниці платежів протягом березня, квітня 2020, за результатами якої, зокрема встановлено невірне оформлення перевізних документів, а саме залізничних накладних № 41868829, № 41875089, № 41865742, № 41885047.

27.08.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Манад" надійшла заява про зміну, збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач просить суд стягнути з відповідача безпідставно набуті кошти у розмірі 142 053, 60 грн.

Розглянувши подану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд відзначає наступне.

Частиною 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Враховуючи наведене, суд визнає подану заяву такою, що відповідає вимогам ст. 46 ГПК України у зв`язку з чим приймає її до розгляду.

За таких обставин, суд розглядає справу, виходячи з нової ціни позову, а саме стягнення безпідставно набутих коштів у розмірі 142 053, 60 грн.

22.09.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Акціонерного товариства "Українська залізниця" надійшла заява про продовження строків подання відзиву, в якій відповідач просить суд поновити та продовжити відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.

Розглянувши подану відповідачем заяву, суд відзначає наступне.

Згідно з ч. 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч. ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно п. 5 резолютивної частини ухвали суду від 11.08.2020 про відкриття провадження у справі № 910/10757/20 зобов`язано відповідача надати суду в строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 165 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до відстеження пересилання поштових відправлень за штрихкодовим ідентифікатором: 017 відповідач отримав ухвалу суду від 11.08.2020 про відкриття провадження у справі 17.08.2020, тож з урахуванням ч. 4 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, останнім днем встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву є 01.09.2020.

Отже, відповідач звернувся до суду з клопотанням про продовження строку для подання відповіді на відзив після його закінчення, що виключає його продовження в силу приписів ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, оскільки продовження процесуального строку можливе лише до закінчення такого строку.

При цьому, за приписами статті 119 ГПК України, за заявою учасника справи суд може поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, тоді як встановлений судом процесуальний строк за заявою учасника справи може бути продовжений судом.

Наведена позиція узгоджується із висновками викладеними в постанові Верховного Суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16.

У своєму клопотанні як на підставі для поновлення строку на подання відзиву, відповідач посилається на обставин запровадження на усій території України карантину згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211, у зв`язку з чим більшість працівників відповідача працюють неповний робочий день.

Так, постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 № 211 (зі змінами), з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 було на всій території України встановлено карантин.

У відповідності до п.4 розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Разом з тим, Рішеннями ЄСПЛ у справах „Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands" від 27.10.1993 (п. 33), та „Ankerl v. Switzerland" від 23.10.1996 (п. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

Крім того, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, без якого змагальність як принцип не існує. Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Судом враховано, що пункт 1 статті 6 §1 Конвенції гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом.

Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії" від 01.03.2002).

При цьому, розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Розглядаючи справу №5-рп/2013 Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26.06.2013 р. зазначив, що право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина.

Відповідно до ст. 15 Господарського процесуального кодексу України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Таким чином, при вирішенні заяви відповідача в частині поновлення строку на подання відзиву суд має дотримуватися принципу рівності сторін, балансу інтересів та враховувати право позивача на судовий розгляд його справи упродовж розумного строку, оскільки у даному випадку відповідач не був обмежений у праві надіслати відзив на позовну заяву засобами поштового зв`язку та/або надіслати відзив на електронну пошту суду, враховуючи що з моменту настання строку на подання відзиву на позовну заяву (01.09.2020) пройшов місяць.

Згідно з ч. 4 ст. 119 ГПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Як вбачається з поданої відповідачем заяви останнім в порушення вимог ч. 4 ст. 119 ГПК України не було вчинено відповідної процесуальної дії, а саме подання відзиву одночасно з поданням заяви про поновлення процесуального строку, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Українська залізниця" про поновлення строку на подання відзиву.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу відповідача на положення частини 5 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Згідно з ч. 7 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Керуючись статтями 119, 233-234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" про поновлення та продовження строку для подання відзиву на позовну заяву - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 28.09.2020.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.