УХВАЛА

м. Київ

06.10.2020Справа № 910/9980/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Тутковський" про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19

за позовом Приватного акціонерного товариства "Тутковський" (04114, м. Київ, вул. Дубровицька, будинок 28; ідентифікаційний код: 01431334)

до 1) Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" (03062, м. Київ, проспект Перемоги, буд. 67; ідентифікаційний код: 22868414)

2) Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Комунального підприємства "Реєстратор" Столярова Едуарда Олеговича (АДРЕСА_2)

3) Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського Валентина Сергійовича ( АДРЕСА_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача 1: Державна організація "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців буд. 17; ідентифікаційний код 21708016)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача 2: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта" (02660, м. Київ, вул. Марини Раскової, буд. 15; ідентифікаційний код: 19019775)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача 3: Товариство з обмеженою відповідальністю "Тутковський Інтегровані Рішення" (04114, м. Київ, вул. Дубровицька, буд. 28; ідентифікаційний код: 32705573)

про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину

та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта" (03186, м. Київ, б-р Чоколівський, будинок 19; ідентифікаційний код 42787647)

до Акціонерного товариства "Банк "Український капітал" (03062, м. Київ, проспект Перемоги, буд. 67; ідентифікаційний код: 22868414)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача:

1) Державний реєстратор речових прав на нерухоме майно Комунального підприємства "Реєстратор" Столяров Едуард Олегович (АДРЕСА_2)

2) Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович ( АДРЕСА_1 )

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача:

3) Приватне акціонерне товариство "Тутковський" (04114, м. Київ, вул. Дубровицька, будинок 28; ідентифікаційний код: 01431334)

4) Товариство з обмеженою відповідальністю "Тутковський Інтегровані Рішення" (04114, м. Київ, вул. Дубровицька, буд. 28; ідентифікаційний код: 32705573)

про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину

Представники сторін: не викликалися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні судді Господарського суду міста Києва Баранова Д.О. перебуває справа за позовом Приватного акціонерного товариства "Тутковський" до Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал", Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Комунального підприємства "Реєстратор" Столярова Едуарда Олеговича та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського Валентина Сергійовича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Державний реєстратор речових прав на нерухоме майно Комунального підприємства "Реєстратор" Столяров Едуард Олегович та Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державна організація "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб", Публічне акціонерне товариство "Український професійний банк" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Тутковський Інтегровані Рішення" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

02.10.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Тутковський" про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19.

В обґрунтування поданої заяви заявник посилається на те, що суддя Баранов Д.О. може бути заінтересованим у результаті розгляду даної справи та у нього вже склалося своє внутрішнє переконання під час розгляду попередніх справ та може мати власну заінтересованість у прийнятті рішення у даній справі, що є явним порушенням принципу об`єктивності та неупередженості суддів.

Як про це вказує заявник, станом на час подання цієї заяви з моменту відкриття провадження у справі пройшов один рік і два місяці, що свідчить про безпідставне затягування судом розгляду справи.

На переконання заявника, такі системні дії судді Баранова Д.О. є проявом упередженого ставлення до ПрАТ "Тутковський" на користь АТ "Банк "Український Капітал", що обґрунтовано наступним.

Під час судового розгляду 30 вересня 2020 року розглядались письмові пояснення AT "Банк "Український капітал" з урахуванням правових висновків, поряд з іншими викладеними Верховним Судом в постановах від 18.08.2020 у справі № 914/1621/18, від 18.08.2020 у справі № 915/494/18 та у справі № 904/1939/18 від 02.09.2020.

Ця судова практика вказувала на аналогічну схему захоплення майна, що перебувало в іпотеці ПАТ "Український професійний банк", яке 28.05.2015 постановою НБУ № 348 віднесено до категорії неплатоспроможних, а рішенням Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 107 в ПАТ "Український професійний банк" запроваджено тимчасову адміністрацію. Суть схеми полягала в тому, що ПАТ "Український професійний банк" незаконно відчужував під час дії постанови НБУ № 73/БТ від 30.01.2015 "Про запровадження особливого режиму контролю за діяльністю Публічного акціонерного товариства "Український професійний банк" та призначення куратора", право вимоги за кредитними договорами, які були забезпечені іпотекою.

Так, оскільки ПАТ "Український Професійний Банк" відступило право вимоги за кредитними договорами, які були забезпечені іпотекою не тільки у відносинах, пов`язаних із ПрАТ "Тутковський", а й з іншими суб`єктами господарської діяльності, то склалась певна судова практика по оспорювання аналогічних договорів.

AT "Банк "Український капітал" як відповідач, знаючи про таку практику та використовуючи позасудовий вплив на суддю Баранова Д.О. вживав заходів по затягуванню розгляду справи № 910/9980/19 за сприяння судді з метою дочекатись прийняття Верховним Судом відповідних рішень, які підтверджуватимуть незаконну правову позицію Банку, всупереч вже сформованій практиці Верхового Суду та Великої палати та з урахуванням вимог процесуального законодавства по обов`язковому врахуванню. Це підтверджується поданими AT "Банк "Український капітал" копіями вищевказаних постанов Верховного Суду, які розглядались у судовому засіданні 30 вересня 2020 року разом із його поясненнями.

Отже, при наявності очевидних доказів для задоволення заявленого ПрАТ "Тутковський" позову про застосування наслідків нікчемного правочину та встановлення всіх передбачених процесуальним законодавством обставин для швидкого завершення судового розгляду справи суддею Барановим Д.О. здійснюється безпідставне її затягування та ухилення від прийняття рішення, що вказує на необ`єктивне ставлення судді Баранова Д.О. з наданням переваги у розгляді спору саме відповідачу - AT "Банк "Український капітал".

Розглянувши матеріали вищевказаної заяви про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19, суд вказує наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Отже, суд вказує про те, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Приписами ст. 39 Господарського процесуального кодексу України унормовано, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Так, однією з підстав для відводу судді Баранова Д.О. є безпідставне затягування судом розгляду справи, як про це вказує заявник з моменту відкриття провадження у справі пройшов один рік і два місяці.

Що стосується таких тверджень заявника, то суд вказує слідуюче.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2019 було зупинено провадження у справі № 910/9980/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/3437/19.

Означена ухвала сторонами, зокрема й позивачем не оскаржувалась. Крім того, суд зазначає, що позивач щодо зупинення провадження у даній справі не заперечував.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 поновлено провадження у справі № 910/9980/19. Підготовче засідання призначено на 13.05.2020.

Таким чином, суд звертає увагу на те, що провадження у даній справі було зупинено майже шість місяців.

06.05.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли додаткові письмові пояснення позивача.

13.05.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта" про заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Публічне акціонерне товариство "Український професійний банк".

13.05.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.05.2020 позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта" у справі № 910/9980/19 прийнято до свого провадження та призначено до спільного розгляду з первісним позовом на 20.05.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта" про заміну третьої особи-2 Публічного акціонерного товариства "Український професійний банк" правонаступником задоволено та відповідно здійснено заміну третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Публічне акціонерне товариство "Український професійний банк" його правонаступником - Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Сіфанта".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2020 у підготовчому засідання оголошено перерву до 29.05.2020.

28.05.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про приєднання доказів, надсилання копії позовної заяви третій особі-2 та відзив на позовну заяву третьої особи-2 про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.05.2020 у підготовчому засідання оголошено перерву до 17.06.2020.

29.05.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення позивача щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху та клопотання про визнання поважними причин пропуску строку для подачі доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2020 заяву Приватного акціонерного товариства "Тутковський" про визнання поважними причин пропуску подачі доказів задоволено, визнано причини неподання Приватним акціонерним товариством "Тутковський" доказів поважними та долученодо матеріалів справи докази, які були додані до додаткових письмових пояснень та подані до суду 06.05.2020. Також даною ухвалою суду відмовлено у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Банк "Український капітал" про залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства "Тутковський" без руху. У підготовчому засіданні оголошено перерву до 03.07.2020.

03.07.2020 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив відповідача-1 на позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволення даного позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 10.07.2020.

08.07.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли пояснення Приватного акціонерного товариства "Тутковський" щодо відзиву відповідача-1 по суті позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами.

Ухвалою від 10.07.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 24.07.2020.

В судовому засіданні оголошувались перерви до 05.08.2020, 19.08.2020 та 09.09.2020

09.09.2020 в судовому засіданні під час дослідження доказів встановлено наявність в матеріалах справи нечитабельної постанови НБУ № 73 БТ, наданої позивачем. В зв`язку із чим оголошено перерву до 16.09.20 та зобов`язано позивача надати належним чином засвідчену копію вказаної постанови. Також оголошено перерву до 24.09.2020 та 30.09.2020.

Крім того, у судовому засіданні 30.09.2020 було оголошено перерву безпосередньо за клопотанням позивача та третьої особи -3 до 07.10.2020.

Разом з тим, суд відзначає, що у судових засіданнях неодноразово оголошувалися перерви, зокрема й з огляду на подання позивачем нових доказів у справі.

Оскільки, протягом тривалого строку розгляду даної справи, як зазначає сам позивач одного року і двох місяців, останній не мав можливості надати такі докази.

Отже, викладені вище обставини є беззаперечним свідченням того, що твердження заявника щодо безпідставного затягування суддею Барановим Д.О. розгляду справи не відповідають дійсності. Крім того, вказані обставини були відомі позивачу заздалегідь.

Разом з тим, суд наголошує на тому, що з метою доступу до правосуддя та вважаючи за необхідне продемонструвати учасникам справи, зокрема, й позивачу - ПрАТ "Тутковський", що вони всі є почуті в тому числі й коли їх дії суперечать цілям і завданням господарського судочинства, судом неодноразово оголошувалися перерви, як у підготовчих, так і в судових засіданнях, для надання зокрема, й позивачу можливості вчинення відповідних процесуальних дій.

Щодо тверджень відносно системного прояву упереджених дій судді Баранова Д.О. у ставленні до ПрАТ "Тутковський" на користь АТ "Банк "Український Капітал", які на переконання заявника проявляються в тому, що під час судового розгляду 30.09.2020 судом розглядались письмові пояснення AT "Банк "Український капітал" з урахуванням правових висновків, поряд з іншими викладеними Верховним Судом в постановах від 18.08.2020 у справі № 914/1621/18, від 18.08.2020 у справі № 915/494/18 та у справі № 904/1939/18 від 02.09.2020, судова практика в яких, як про це відзначає сам заявник, вказувала на аналогічну схему захоплення майна, що перебувало в іпотеці ПАТ "Український професійний банк", то суд вказує наступне.

Згідно ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Письмові пояснення з урахуванням правових висновків викладених Верховним Судом в постановах від 25.02.2020 у справі № 910/15629/16, від 21.07.2020 у справі № 910/16476/18, а також від 18.08.2020 у справі № 914/1621/18, від 18.08.2020 у справі № 915/494/18 та у справі № 904/1939/18 від 02.09.2020, були подані AT "Банк "Український капітал" 23.09.2020 через канцелярію суду.

Положеннями статті 86 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Втім, суд звертає увагу, що оцінку щодо належності та допустимості таких доказів, у відповідності до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, судом буде надано безпосередньо під час прийняття судового рішення.

Отже, з огляду на викладене вище, твердження заявника щодо упереджених дій судді Баранова Д.О. у ставленні до ПрАТ "Тутковський" є такими, що не відповідають дійсності.

Так, частиною 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу, на те, що провадження у справі № 910/9980/19 було відкрито ухвалою Господарського міста Києва від 31.07.2019.

Водночас, з огляду на хронологію викладених вище подій та враховуючи підстави, з якими заявник обумовлює можливість задоволення заявленого ним відводу судді Баранову Д.О. від розгляду даної справи, то суд вказує, що ПрАТ "Тутковський" в порушення положень абз. 1 ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України було заявлено відвід з порушенням встановленого десятиденного строку на його заявлення.

Разом з тим, суд акцентує увагу та тому, що після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Отже, як про це уже вказувалоссь вище, в якості підстав з яким заявник обумовлює можливість задоволення заявленого відводу, останній зазначає, що при наявності очевидних доказів для задоволення заявленого ПрАТ "Тутковський" позову про застосування наслідків нікчемного правочину та встановлення всіх передбачених процесуальним законодавством обставин для швидкого завершення судового розгляду справи суддею Барановим Д.О. здійснюється безпідставне її затягування та ухилення від прийняття рішення, що вказує на необ`єктивне ставлення судді Баранова Д.О. з наданням переваги у розгляді спору саме відповідачу - AT "Банк "Український капітал".

Так, посилаючись на безпідставне затягування розгляду справи заявник зазначає про тривалість її розгляду один рік і два місяці, тобто, суд вказує, що фактично про підставу для відводу судді від розгляду даної справи - "безпідставне затягування" заявнику було відомо за довго до подання даної заяви, однак, в порушення абз. 2 ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України, таку заяву було подано до суду тільки 02.10.2020 на стадії судових дебатів після оголошення перерви за клопотанням позивача та трерьої особи-3.

В той час, проаналізувавши викладені вище обставини та врахувавши, що у поданій заяві поміж іншого заявник вказує про наявність очевидних доказів для задоволення заявленого ПрАТ "Тутковський" позову про застосування наслідків нікчемного правочину та встановлення всіх передбачених процесуальним законодавством обставин для швидкого завершення судового розгляду справи, то суд вказує, що такі дії заявника щодо заявлення завідомо безпідставного відводу, свідчать про намагання останнього таким чином схилити суд до прийняття рішення на користь позивача.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Положеннями ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд вважає за необхідне зазначити, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесенню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами (ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України ).

Суд зазначає, що ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Більш того, статтею 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Отже, з огляду на викладене вище, суд дійшов висновку що дії ПрАТ "Тутковський" у вигляді заявлення безпідставного відводу на стадії судових дебатів після оголошення перерви за клопотанням позивача розцінюються як недобросовісні та свідчать виключно про зловживання своїми процесуальними правами, у зв`язку з тим, що такі дії суперечать засадам господарського судочинства, передбачених ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, щодо справедливого та неупередженого вирішення спору судом та спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Крім того, запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто, заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин та особистості судді, визначеного у встановленому законодавством порядку для розгляду конкретної справи, а саме на оцінці його особистих переконань у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

При цьому, суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

В той же час, заявником відводу жодних доводів чи доказів на підтвердження існування особистої упередженості судді у вирішенні спору в даній справі не надано, а мотиви заявлення такого відводу зводяться виключно до непогодження з процесуальними діями суду, що в силу приписів ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України не може слугувати підставою для відводу суду.

Отже, заявлений відвід не містить визначених чинним процесуальним законодавством підстав вчинення такої дії, що свідчить про його безпідставність.

Разом з тим, суд зазначає, що заява про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19 надійшла до суду 02.10.2020 (п`ятниця), тоді, як судове засідання у даній справі відбудеться 07.10.2020 (середа), відтак, зважаючи, що перебіг процесуального строку починається з наступного для надходження заяви, та враховуючи приписи ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, суд вказує, що заява Приватного акціонерного товариства "Тутковський" подана до суду пізніше, а ніж за три робочі дні до наступного засідання, з зв`язку з чим, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необхідність залишити заяву ПрАТ "Тутковський" про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19 без розгляду на підставі ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, як таку, яка подана із зловживанням процесуальним правом, яка спрямована виключно на намагання заявника таким чином схилити суд до прийняття рішення на його користь та відповідно як така, що подана з пропуском строків визначених ст. 38 ГПК України на процесуальне рішення судді, що прямо заборонено законом.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 43 та 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ПрАТ "Тутковський" про відвід судді Баранова Д.О. від розгляду справи № 910/9980/19 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 06.10.2020.

Суддя Д.О. Баранов