УХВАЛА

м. Київ

30.09.2020Справа № 910/14598/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши матеріали заяви

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київметробуд" (08135, обл. Київська, р-н Києво-Святошинський, с. Чайки, вул. Валентини Чайки, будинок 16; ідентифікаційний код: 01387432)

до 1. Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик" (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 8-А; ідентифікаційний код: 19364259)

2. Приватного акціонерного товариства "Діпробудмашина" (01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, будинок 15; ідентифікаційний код: 00241212)

3. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мельник Роман Петрович ( АДРЕСА_1 )

4. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малаховська Ірина Валентинівна ( АДРЕСА_2 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "Метробуд" (01034, м. Київ, вул. Прорізна, будинок 8; ідентифікаційний код: 32961977)

про визнання правочинів недійсними, скасування рішення, визнання недійсними результатів торгів та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Публічне акціонерне товариство "Київметробуд" з позовом до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Хрещатик", Приватного акціонерного товариства "Діпробудмашина", Приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Мельника Романа Петровича та Малаховської Ірини Валентинівни , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "Метробуд" в якому позивач просить суд:

- Визнати недійсним договір іпотеки № 04-47/1-12/02 від 05.07.2012, укладений між Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Хрещатик" та Публічним акціонерним товариством "Київметробуд" та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельником Р.П. за реєстровим номером № 985 (з усіма змінами, доповненнями, додатковими договорами та угодами до нього).

- Визнати недійсним договір від 05.07.2012 про задоволення вимог іпотекодержателя, укладений між Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Хрещатик" та Публічним акціонерним товариством "Київметробуд" та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мельником Р.П. за реєстровим номером № 987 (з усіма змінами, доповненнями, додатковими договорами та угодами до нього).

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 28450231 від 25.02.2016, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малаховською Іриною Валентинівною, про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна (нежилий будинок - адмінбудинок (літ. А), загальною площею 7499,7 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Прорізна (Шевченківський район), будинок 8 (вісім)) за Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Хрещатик" (ідентифікаційний код: 19364259).

- Визнати недійсними результати електронного аукціону, проведеного 29.08.2019, результати якого були оформлені протоколом № UA-EA-2019-08-07-000214-b від 29.08.2019.

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, що продане на аукціоні, укладений між Публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Хрещатик" та Приватним акціонерним товариством "Діпробудмашина" та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малим О.С. 07.10.2019 року за реєстровим номером № 1417.

- Витребувати з чужого незаконного володіння у Приватного акціонерного товариства "Діпробудмашина" нерухоме майно (нежилий будинок - адмінбудинок (Літ. А), загальною площею 7499,7 кв.м, що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Прорізна (Шевченківський район), будинок 8 (вісім)).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує наступне:

- оскаржувані договір іпотеки та договір про задоволення вимог підлягають визнанню недійсними, як такі, що укладено особою, яка діяла з перевищенням повноважень (стаття 241 ЦК України) та такі, що укладені з порушенням господарської компетенції (стаття 207 ГК України);

- на адресу Публічного акціонерного товариства "Київметробуд" вимога про усунення порушень передбачених ст. 35 Закону України "Про іпотеку" (та пунктом 5.3. договору про задоволення вимог) не надходила, що свідчить про відсутність у відповідача-1 правових підстав для звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно, були відсутні й правові підстави для прийняття відповідачем-4 рішення про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки за відповідачем-1;

- станом на 25.02.2016 заборгованість (в разі незмінності її розміру) за курсом НБУ на відповідну дату становила: 190 460 000,00 грн. + 1 186 642,12 євро * 29,89 = 225 928 732,96 грн. Тобто, як пр. це вказує позивач, вартість предмету іпотеки на момент звернення стягнення більше ніж в три рази перевищувала вказану суму заборгованості;

- відповідач-1 у встановленому законодавством порядку правої власності на предмет іпотеки не набув;

- у відповідача-1 були відсутні правові підстави оголошувати аукціон № UA- ЕА-2019-08-07-000214-b) по лоту GL22N09998, проводити вказаний аукціон та укладати будь-які договори щодо предмета іпотеки за результатами вказаного аукціону;

- предмет іпотеки був реалізований на аукціоні (який до того ж проходив за принципом зменшення ціни - "Голландський аукціон") за ціною, яка (навіть на старті аукціону) була значно заниженою, наслідком чого є порушення як інтересів держави, яка (в особі Фонду гарантування вкладів) здійснює виведення відповідача-1 з ринку, так і інтересів вкладників відповідача-1, вимоги яких мають задовольнятись за рахунок реалізованого майна відпвідача-1;

- з огляду на те, що предмет іпотеки, як про це вказує позивач вибув з його володіння не за його волею, а внаслідок незаконних вій відповідача-1, то за таких обставин, позивач наділений правом витребування предмету іпотеки у відповідача-2 (як в особи, за якою наразі зареєстровано право власності на предмет іпотеки), навіть не зважаючи на можливі посилання останнього на його добросовісність.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктами 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 102 грн. 00 коп.

Позивачем при зверненні з даним позовом заявлено 5 вимог немайнового характеру та 1 вимогу майнового характеру.

Як про це зазначає позивач згідно звіту про вартість майна (нежитлового будинку адмінбудиноку (літ. А), загальною площею 7499,7 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Прорізна (Шевченківський район), будинок 8 (вісім) ринкова вартість означеного об`єкту нерухомості станом на 29.08.2019 становила 852 003 418, 00 грн.

Таким чином, суд вказує, що за подання позовної заяви з вимогами, що наведені судом вище, позивачем повинно бути сплачено судовий збір в розмірі 746 210, 00 грн.

Втім, суд вказує, що доказів сплати судового збору в розмірі 746 210, 00 грн. позивачем до позовної заяви не додано.

Згідно п. 2 ч. 3 статтею 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи-підприємця (для фізичних осіб-підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

Водночас, в порушення приписів наведеної статті, позивачем не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), зокрема, щодо відповідачів 3 та 4 приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Мельника Романа Петровича та Малаховської Ірини Валентинівни. Про те, що такі відомості позивачу не відомі, останнім також не зазначено.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що заявником не дотримано вимог ст. 162, 164 та 172 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи, що приписи ст. 174 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 174 та 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Київметробуд" - залишити без руху.

2. Встановити Публічному акціонерному товариству "Київметробуд" п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору в розмірі 746 210, 00 грн (оригінал платіжного доручення);

- відомостей щодо реєстраційних номерів облікових карток платників податків (для фізичних осіб), зокрема, щодо відповідачів 3 та 4 приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Мельника Романа Петровича та Малаховської Ірини Валентинівни.

3. У разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набрала законної сили 30.09.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Баранов

Суд звертає увагу учасників судового процесу, що відповідно до п. 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.