ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2020 Справа №914/887/20

За позовом:Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Ременергокомплект», м. Харків
до відповідача:Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м. Львів
про:стягнення 368564,51 грн. боргу, 5715,76 грн. 3% річних та 50998,10 грн. пені за договором на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС від 06.02.2019р.
Суддя Крупник Р.В. Секретар Пришляк Ю.-М.В.
Представники сторін:
від позивача:Скульський С.І. представник
від відповідача:не з`явився

ІСТОРІЯ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Ременергокомплект» до АТ «ДТЕК Західенерго» про стягнення 368564,51 грн. боргу, 5715,76 грн. 3% річних та 50998,10 грн. пені за договором на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС від 06.02.2019р.

Ухвалою від 21.04.2020р. суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 18.05.2020р.

Ухвалою від 06.05.2020р. суд задовольнив клопотання позивача про участь в судовому засіданні 18.05.2020р. в режимі відеоконференції (вх. №17187/20 від 05.05.2020р.), проведення якої доручив Фрунзенському районному суду м. Харкова.

Ухвалою від 18.05.2020р. суд відклав підготовче засідання на 05.06.2020р. Підготовче засідання призначене на 05.06.2020р. суд ухвалив проводити в режимі відеоконференції, проведення якої доручив Фрунзенському районному суду м. Харкова.

Ухвалою від 05.06.2020р. суд відклав підготовче засідання на 02.07.2020р., яке ухвалив проводити в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EаsyCon».

Ухвалою від 02.07.2020р. суд відклав підготовче засідання на 17.08.2020р.

Ухвалою від 17.08.2020р. суд, зокрема, продовжив строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів, підготовче засідання відклав на 07.09.2020р.

Ухвалами від 07.09.2020р. суд повернув без розгляду АТ «ДТЕК Західенерго» зустрічну позовну заяву з долученими документами у справі №914/887/20 та закрив підготовче провадження у справі, розгляд справи по суті призначив на 28.09.2020р. в режимі відеоконференції.

Представник позивача в судове засідання 28.09.2020р., яке відбулося в режимі відеоконференції з`явився, просив суд позов задовольнити повністю.

Відповідач явки повноважного представника в судове засідання 28.09.2020р. не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений про час, дату та місце судового розгляду.

КЛОПОТАННЯ СТОРІН.

На електронну адресу суду від АТ «ДТЕК Західенерго» надійшло клопотання про зупинення провадження у справі з додатком (вх. №2438/20 від 25.09.2020р.). У поданому клопотанні відповідач просить суд на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України зупинити провадження у справі до розгляду апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Львівської області від 07.09.2020р. у справі №914/887/20 про повернення АТ «ДТЕК Західенерго» зустрічної позовної заяви.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках: об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Разом з тим, приписами ч. 3 ст. 195 ГПК України встановлено, що провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 227 та пунктом 1 частини першої статті 228 цього Кодексу.

Враховуючи те, що ухвалою від 07.09.2020р. суд закрив підготовче провадження у справі та призначив її розгляд по суті на 28.09.2020р., суд вважає, що у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі слід відмовити, оскільки зупинення провадження на стадії розгляду справи по суті на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України не допускається.

АРГУМЕНТИ СТОРІН.

Аргументи позивача.

Позов обґрунтовано тим, що 06.02.2019р. між позивачем (підрядником) та відповідачем (замовником) укладено договір на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС, за яким позивач взяв на себе зобов`язання виконати і здати замовникові роботи (код ДК:33.20.7): «Ремонт обмурівки настінного пароперегрівника котлоагрегату типу ТП-92 ст. №11 ДТЕК Добротвірська ТЕС». За умовами договору відповідач зобов`язувався оплатити виконані роботи протягом 60 календарних днів з моменту підписання сторонами актів здачі-приймання виконаних робіт за формою Кб-2в та Кб-3та за умови надання підрядником належним чином оформленої податкової накладної. Як стверджує позивач, між сторонами було підписано два акти здачі-приймання виконаних робіт, які відповідач оплатив частково, до сплати залишилося 368564,51 грн. Оскільки в добровільному порядку заборгованість сплачена не була, ТОВ «НВП «Ременергокомплект» звернулося з цим позовом до суду.

Аргументи відповідача.

Відповідач за відзиву на позовну заяву та доказів сплати заявленої до стягнення суми боргу не подав.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

06.02.2019р. між ТОВ «Ременергокомплект» (підрядником) та АТ «ДТЕК Західенерго» в особі ВП «Добротвірська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго» (замовником) укладено договір на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС (надалі Договір).

Відповідно до положень п. 1.1. 1.3. Договору, підрядник зобов`язується на свій ризик, своїми силами і засобами, з використанням своїх матеріалів (крім обмурівельних, ізоляційних матеріалів, метал для вузлів кріплення, метал для обшиви надає замовник) виконати і здати Замовникові роботи (код ДК:33.20.7): «Ремонт обмурівки настінного пароперегрівника котлоагрегату типу ТП-92 ст.№11 ДТЕК ДОБРОТВІРСЬКА ТЕС» (далі - Роботи). Перелік робіт вказується в Технічному завданні ДТЕК ДОБРОТВІРСЬКА ТЕС на проведення робіт: «Ремонт обмурівки настінного пароперегрівника котлоагрегату типу ТП-92 ст. №11 ДТЕК ДОБРОТВІРСЬКА ТЕС» Додаток №1, який є невід`ємною частиною до цього Договору. Місце виконання Робіт (Об`єкт): ДТЕК ДОБРОТВІРСЬКА ТЕС, смт. Добротвір, вул. Промислова 12, Кам`янка - Бузького району Львівської області.

Так, у п. 6.1.-6.2. Договору сторонами визначено, зокрема, що здача-приймання виконаних робіт проводиться сторонами з оформленням Актів приймання виконаних робіт (за формою КБ-2в), відомості ресурсів та Довідки про вартість виконаних робіт і витрат (за формою №КБ-3). Акти приймання виконаних робіт (за формою №КБ-2в) за звітний період оформляються окремо по кожному об`єкту виконання робіт із зазначенням його інвентарного номера. Зазначені документи підрядник готує в 2 (двох) примірниках, підписує зі свого боку і передає замовнику не пізніше останнього календарного дня поточного місяця.

Як стверджує позивач, на виконання умов Договору ним були виконані для відповідача роботи загальною вартістю 1395859,64 грн., згідно Акту приймання виконаних будівельних робіт №2 за червень від 24.06.2020р. та Акту приймання виконаних будівельних робіт №3 за липень 2019р. від 31.07.2019р.

Згідно п. 3.1. Договору, розрахунки проводяться шляхом оплати замовником коштів: за виконані роботи: протягом 60 календарних днів з моменту підписання Сторонами актів здачі-приймання виконаних робіт за формою Кб-2в та Кб-3 та за умови надання Підрядником належним чином оформленої податкової накладної.

На виконання взятих зобов`язань за Договором відповідачем здійснено часткову оплату виконаних робіт за Договором на суму 104568,38 грн., що підтверджується платіжним дорученням №202478 від 25.10.2019р.

Судом встановлено, що 30.07.2019р. між АТ «ПУМБ» (фактором) та ТОВ «Ременергокомплект» (клієнтом) було укладено договір факторингу з регресом №МБ-Ф-КНА-2628, за умовами якого фактор зобов`язався здійснювати факторингове фінансування клієнта за плату на умовах факторингу з регресом.

Згідно п. 1.3. вказаного вище договору факторингу з регресом, право вимоги є відступленим клієнтом (набутим фактором) з моменту належного підписання реєстру, що містить таке право вимоги.

У додатку №1 до додаткової угоди №1 від 09.10.2019р. до договору факторингу з регресом, погоджено перелік боржників, серед яких, зокрема, АТ «ДТЕК Західенерго» (договір на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС від 06.02.2019р.) з визначеним розміром права вимоги до боржника 95%.

За наслідками підписання між позивачем та АТ «ПУМБ» Реєстру №2 від 05.08.2019р. до договору факторингу з регресом, сторони домовилися про те, що право вимоги (включаючи усі види штрафних санкцій (неустойок, штрафів, пені), будь-яких інших платежів, які повинні бути сплачені боржником, а також права, пов`язані з цими правами вимоги відповідно до умов договору факторингу), які клієнт відступив фактору на умовах договору факторингу, підтверджується документами, які вказані в цьому Реєстрі, зокрема: боржник АТ «ДТЕК Західенерго» (договір на виконання робіт №2372- ЗЄ-ДоТЭС від 06.02.2019р., Акт №3 від 31.07.2019р. на суму 971291,32 грн., сплачено банком у розмірі 922726,75 грн., що становить 95% від вказаної суми.

Таким чином, в результаті підписання між позивачем та АТ «ПУМБ» договору факторингу з регресом, банком перераховано позивачеві 922726,75 грн., що складає 95% розміру заборгованості відповідача за Договором, зокрема, за Актом приймання виконаних будівельних робіт №3 за липень 2019р. від 31.07.2019р.

З урахуванням здійсненої відповідачем оплати та сплатою банком позивачеві коштів за договором факторингу з регресом, до сплати відповідачем за Договором залишилося 368564,51 грн. заборгованості за Актом приймання виконаних будівельних робіт №2 за червень від 24.06.2020р.

Докази сплати відповідачем заявленої до стягнення суми боргу за Договором, у матеріалах справи відсутні.

ОЦІНКА СУДУ.

Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

За приписами положень ст. 174 ГК України, однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але такі, які йому не суперечать.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Положеннями ч. 1 ст. 843 ЦК України визначено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Так, приписами ч. 1 ст. 854 ЦК України визначено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Приписами ч. 1 ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

За змістом п. 3.1. Договору, остаточний розрахунок за виконані роботи повинен був відбутися протягом 60 календарних днів з моменту підписання Актівздачі-приймання виконаних робіт.

У відповідності із ст. 193 ГК України, положення якої є аналогічні до положень ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Нормами ст. 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання свого зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Оскільки, у строк встановлений п. 3.1. Договору відповідачем не було в повному обсязі оплачено виконані позивачем роботи, відповідач вважається таким, що прострочив, а заборгованість в розмірі 368564,51 грн. підлягає стягненню з нього в судовому порядку.

Частиною 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У зв`язку з допущенням прострочення виконання зобов`язання за Договором, позивачем нараховано відповідачеві 3% річних.

Здійснивши перерахунок 3% річних, суд зазначає, що розрахунок проведений правильно, а тому 3% річних підлягають стягненню з відповідача на користь позивача повністю, у розмірі 5715,76 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (положення ч. 1 ст. 627 ЦК України).

Особливості господарсько-правової відповідальності визначені ГК України. Так, за ч. 1 ст. 216 ГК України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Приписами ч. 1-2 ст. 217 ГК України передбачено, що господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Статтею 230 ГК України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Суб`єктами права застосування штрафних санкцій є учасники відносин у сфері господарювання, зазначені у статті 2 цього Кодексу.

За наведеними вище положеннями ГК України, господарське правопорушення може полягати як у порушенні нормативно встановлених правил здійснення господарської діяльності, так і у порушенні договірних зобов`язань. Господарсько-правова відповідальність за порушення договірних зобов`язань також поділяється на встановлену законом і договірну. Необхідною умовою застосування такої відповідальності є визначення у законі чи у договорі управненої та зобов`язаної сторони, виду правопорушення, за вчинення якого застосовується відповідальність, штрафні санкції і конкретний їх розмір.

Аналогічна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 10.12.2019р. у справі №904/4156/18.

Суд зазначає, що розмір пені за порушення грошових зобов`язань встановлюється в договорі за згодою сторін. У тому випадку, коли правочин не містить в собі умов щодо розміру та бази нарахування пені, або містить умову про те, що пеня нараховується відповідно до чинного законодавства, сума пені може бути стягнута лише в разі, якщо обов`язок та умови її сплати визначено певним законодавчим актом.

З огляду на те, що уклавши Договір на виконання робіт №2372-ЗЄ-ДоТЭС від 06.02.2019р., сторонами не було передбачено відповідальності замовника у вигляді пені за неналежне його виконання, а тому суд прийшов до висновку, що позов у частині стягнення пені задоволенню не підлягає.

Враховуючи наведене, обставини, суд вважає, що позов є обґрунтованим, підтвердженим належними та допустимими доказами, а тому підлягає частковому задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

У відповідності до ч. 1 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Так, п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України встановлено, що судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 5613,92 грн., пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 42, 123, 129, 197, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» (79026, м. Львів, вул. Козельницька, буд. 15; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Ременергокомплект» (61128, м. Харків, пр. Льва Ландау, буд. 151; ) 368564,51 грн. боргу, 5715,76 грн. 3% річних та 5613,92 грн. судового збору.

3. В решті позовних вимог відмовити.

4. Наказ видати після набрання рішенням законної сили відповідно до ст. 327 ГПК України.

5. Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду в порядку і строки, передбачені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 30.09.2020р.

Суддя Р.В. Крупник