ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

02 жовтня 2020 рокуСправа № 912/45/19

Господарський суд Кіровоградської області колегією у складі головуючого судді Бестаченко О.Л., суддів Вавренюк Л.С. та Глушкова М.С., за участю секретаря судового засідання Буніна О.В., розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи № 912/45/19

за позовом Заступника прокурора Кіровоградської області, 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4 в інтересах держави, в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах

Східного офісу Державної аудиторської служби України, 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22,

Національної академії аграрних наук України, 01010, м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка (Суворова), 9,

до відповідачів: 1. Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України, 27602, Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Созонівка, вул. Центральна, 2,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід", 80383, Львівська область, Жовківський район, с. Малехів, вул. Галицька,

про визнання недійсним договору, визнання недійсною додаткової угоди, зобов`язання повернути 261 674,04 грн,

представники:

від прокуратури - Головіна Т.А., посвідчення від 04.09.17 № 047835;

від позивача 1 - участі не брали;

від позивача 2 - участі не брали;

від відповідача 1 - Семеняка І.М., директор, посвідчення від 22.02.2019 № 1073;

від відповідача 1 - Попович П.О., ордер серія КР №64212 від 18.01.2019;

від відповідача 2 - Бучацький А.Я., довіреність № б/н від 15.10.19 в режимі відеоконференції;

від відповідача 2 - Роюк Л.І., довіреність № б/н від 20.02.19, ордер серія ЛВ №090584 від 01.02.2019 року, в режимі відеоконференції;

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Заступника прокурора Кіровоградської області в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах Східного офісу Державної аудиторської служби України та Національної академії аграрних наук України до Кіровоградської Державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України та Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід" про:

- визнання недійсним п.3.4. договору на закупівлю товару №11 від 19.02.2016, укладеного між Кіровоградською Державною сільськогосподарською дослідною станцією Національної академії аграрних наук України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід";

- визнання недійсною додаткової угоди №2 від 21.04.2016 до договору на закупівлю товару №11 від 19.02.2016, укладеного між Кіровоградською Державною сільськогосподарською дослідною станцією Національної академії аграрних наук України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід", де предметом закупівлі є машина для збирання врожаю (комбайн селекційний);

- зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід" повернути Кіровоградській Державній сільськогосподарській дослідній станції Національної академії аграрних наук України суму надмірно сплачених за договором на закупівлю товару №11 від 19.02.2016 коштів та за додатковою угодою до нього № 2 від 21.04.2016 в розмірі 261 674,04 грн;

- з покладанням на відповідачів витрат по сплаті судового збору.

Ухвалою від 08.01.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 912/45/19, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 26.11.2019 зупинено провадження у справі № 912/45/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Ухвалою від 19.08.2020 поновлено провадження у справі № 912/45/19. Підготовче засідання призначено на 10.09.2020 о 12:00 год.

10.09.2020 до господарського суду від Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України надійшла заява від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду, в якій відповідач 1 просить залишити без розгляду позов прокурора у справі № 912/45/19, у зв`язку з тим, що позов підписано особою, яка не має права підписувати позовну заяву, відсутністю підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави та недотриманням прокурором під час подання позовної заяви п. 4 ч. 5 ст. 174 та п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

10.09.2020 до господарського суду від Прокуратури Кіровоградської області надійшло клопотання від 10.09.2020 № 05/2-241вих-20 про відкладення підготовчого засідання у справі № 912/45/19 на іншу дату, у зв`язку з перебуванням прокурора, який бере участь у даній справі, у іншій справі № 340/1694/20 у Кіровоградському окружному адміністративному суді.

До зазначеного клопотання додано наказ Прокуратури Кіровоградської області від 10.06.2020 № 182К та роздруківка з вебсайту Кіровоградського окружного адміністративного суду про призначення до розгляду справи № 340/1694/20 на 10.09.2020 на 11:00.

10.09.2020 господарським судом відкрито підготовче засідання у справі.

Ухвалою від 10.09.2020 задоволено клопотання Прокуратури Кіровоградської області від 10.09.2020 № 05/2-241вих-20. Відкладено підготовче засідання у справі № 912/45/19 до 02.10.2020 на 12:00 год.

02.10.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

У підготовчому засіданні 02.10.2020 брали участь прокурор, представники відповідача 1 та відповідача 2.

Позивач 1 та позивач 2 участь повноважних представників в підготовчому засіданні не забезпечили, хоча були належним чином повідомленні про дату, час та місце проведення засідання суду, що підтверджується матеріалами справи.

У підготовчому засіданні 02.10.2020 прокурором надано письмові заперечення № 05/1-3295-18 від 10.2020 (вх. № 12355/2020 від 02.10.2020) проти задоволення заяви представника Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду, з тих підстав, що доводи представника відповідача 1 неодноразово спростовувались прокурором, а в ухвалі суду від 26.03.2019 № 912/45/19 їм було надано оцінку.

Представники відповідача 1 підтримали подану заяву від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду.

Представники відповіча 2 підтримали заяву від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду.

Згідно приписів п. 10 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України в підготовчому засіданні суд, серед іншого, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Розглядаючи заяву представника Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду, господарський суд зазначає наступне.

За твердженням відповідача 1, для надання певного правового висновку з урахуванням норм чинного законодавства щодо повноважень прокурора, необхідно визначити за які кошти придбавався селекційний комбайн, оскільки в цій ситуації важливу роль займає правовий режим використання та походження коштів. За поясненнями відповідача 1, до матеріалів справи долучено відповідні затвердженні кошториси та відповіді НААН України щодо відсутності збитків державній установі, які ґрунтуються на результаті аудиту. Таким чином, державна установа (розпорядник коштів власних надходжень спецфонду) була усвідомлена про наміри придбати селекційний комбайн за сумою, яка на даний час оспорюється прокурором. Відповідач 1 вважає, що для обґрунтування повноважень прокурора на звернення до суду, в першу чергу необхідне доведення прокурором належними доказами, що збитки спричинені саме державі (у виді спричинення шкоди державному бюджету). Однак, зазначені кошти за які придбавався селекційний комбайн, не можуть розцінюватись прокурором, як порушення інтересів держави.

Відповідачем 1 також зазначено, що кошти, за які придбано селекційний комбайн були коштами власних надходжень (кошти спецфонду), отже розпорядник коштами має на свій розсуд розпорядитись цими коштами в інтересах підприємства чи установи.

В свою чергу, за поясненнями відповідача 1, кошти спецфонду є не державними коштами та на них розповсюджується інший режим. Бюджетна установа має право самостійно використовувати кошти власних надходжень відповідно до господарських потреб та статутної мети. В даному випадку порушення державного інтересу було б лише у випадку здійснення закупівлі селекційного комбайну за кошти державного бюджету, однак державний бюджет не виділяв на вказані цілі кошти, що свідчить про відсутність порушення саме державних інтересів. Данні розбіжності суттєво впливають на визначення повноважень прокурора, оскільки відсутні докази порушення державного інтересу.

Крім того, прокурор не врахував результати аудиту, яким встановлено збільшення доходної частини бюджету власних надходжень сам є у зв`язку із придбанням селекційного комбайну.

На думку відповідача 1, прокурор в даному випадку не вірно ототожнює інтерес держави, поєднуючи його із використанням кошів власних надходжень.

Крім того, відповідач 1 звертає увагу на той факт, що прокурор звертаючись до суду не наддав доказів того, що розпорядник коштів власних надходжень - НААН України є відповідно до вимог ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень. В свою чергу, НААН України не є органом владних повноважень, а прокурор не довів порушення державного інтересу, тим більше за умов збільшення фонду власних надходжень за результатами придбання комбайну. Прокурором також не надано доказів того, що відповідач І використав кошти з державного бюджету, які виділялись у виді субвенцій чи дотацій за межами спецфонду, а отже, на думку відповідача І у прокурора були відсутні повноваження щодо захисту інтересів держави.

Суд зазначає, що за змістом частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 4 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Законом України "Про прокуратуру" визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України та статтею 1 передбачено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

У відповідності до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За приписами ч. 1 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно ч. 3 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, зазначено наступне.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Відкриваючи провадження у даній справі, суд встановив відповідність поданої прокурором позовної заяви вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України. Жодних недоліків цієї заяви в частині відсутності обґрунтування прокурором підстави для здійснення представництва інтересів держави суд не виявив і позовну заяву прокурора з цих підстав без руху не залишив.

Як вбачається з матеріалів справи, прокурором на виконання частин третьої - п`ятої статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частин третьої, четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначено позивачем 2 - Національну академію аграрних наук України, оскільки вона здійснює контроль за діяльністю Інституту сільського господарства Степу НААН України відповідно до п. 6.2 Статуту. Крім того, Національна академія аграрних наук України є органом управління Державним майном, яке закріплене за Інститутом, а тому останній безпосередньо підпорядковується і перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України (п. 1.3 Статуту). Однак, вказаним органом заходів до усунення виявлених порушень (які в подальшому стали підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом), вжито не було.

Більше того, останній, згідно з листом від 22.06.2018 № 13-2/356, наданого прокуратурі області, взагалі не вбачає порушень у проведеній процедурі відкритих торгів на закупівлю машини для збирання врожаю, та вважає недоцільним заявлення прокурором вимог щодо визнання недійсним п. 3.4 Договору на закупівлю товару №11 від 19.02.2016 та додаткової угоди від 21.04.2016 № 2.

В той час, укладення договору на закупівлю товару №11 від 19.02.2016 (в частині п. 3.4. та в подальшому укладення на підставі неї додаткової угоди №2 від 21.04.2016) порушує інтереси держави в особі Національної академії аграрних наук України що є організацією, що забезпечує реалізацію прав держави у спірних правовідносинах.

Крім того, на підтвердження направлення повідомлень в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" до матеріалів справи подано роздруківку з ЄССА вихідного документу 05/1-991вих18 від 23.06.18 та 05/1-990вих18 від 23.06.2018, а також повідомлення про вручення поштового відправлення НААН України.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Разом з тим, доказів оскарження Національною академією аграрних наук України підстав для представництва її інтересів Прокуратурою Кіровоградської області суду не подано.

Таким чином, вказане підтверджує факт бездіяльності уповноваженого органу (Національної академії аграрних наук України) та доведення підстав представництва прокурора інтересів держави у даній справі.

Господарський суд також зазначає, що ухвалою суду від 26.03.2019 вже встановлено, що належними позивачами у справі № 912/45/19 є Східний офіс Державної аудиторської служби України та Національна академія аграрних наук України.

Зокрема, Національна академія аграрних наук України, є належним позивачем у даній справі, оскільки є органом управління Державним майном, яке закріплене за Інститутом, а тому останній безпосередньо підпорядковується і перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України (п. 1.3 Статуту). Однак, вказаним органом жодних заходів до усунення виявлених порушень не вжито.

Щодо доводів відповідача І, що фінансування за оспорюваними договором та додатковою угодою здійснювалось за власні кошти (кошти спецфонду) державної організації, а не за кошти з державного бюджету, господарський суд вважає, що встановлення порядку фінансування публічної закупівлі, та дослідження правової природи коштів, за рахунок яких було здійснено оплату товару, є предметом судового розгляду у даній справі та буде досліджено під час розгляду справи по суті.

Враховуючи вже існуючу практику Верховного Суду відносно здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, суд не вбачає підстав для залишення позовної заяви Заступника прокурора Кіровоградської області в інтересах держави, в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах Східного офісу Державної аудиторської служби України та Національної академії аграрних наук України до Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України та Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід" про визнання недійсним договору, визнання недійсною додаткової угоди, зобов`язання повернути 261 674,04 грн, без розгляду. Відповідно, заява представника Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду, задоволенню не підлягає.

В той час, враховуючи вищевикладене, а також основні засади (принципи) господарського судочинства, зазначені в статтях 2, 3, 4 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання у даній справі на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За викладених обставин, враховуючи неможливість переходу до розгляду справи по суті, господарський суд вважає за необхідне за своєю ініціативою продовжити строк підготовчого провадження у справі № 912/45/19 на тридцять днів.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 202, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви представника Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України від 09.09.2020 № 21 про залишення позову без розгляду.

2. Продовжити строк підготовчого провадження у справі № 912/45/19 на тридцять днів.

3. Відкласти підготовче засідання у справі № 912/45/19 до 27.10.2020 на 11:00 год.

Засідання провести в приміщенні Господарського суду Кіровоградської області за адресою: м. Кропивницький, вул. В. Чорновола, 29/32, зал судових засідань № 315.

4. Ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень можна за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Копії ухвали надіслати заступнику прокурора Кіровоградської області, (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4), Східному офісу Державної аудиторської служби України, (49600, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22), Національній академії аграрних наук України, (01010, м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка (Суворова), 9), відповідачам Інституту сільського господарства Степу Національної академії аграрних наук України (27602, Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Созонівка, вул. Центральна, 2), Товариству з обмеженою відповідальністю "Торгово-промислова компанія "Донснаб-Захід" (80383, Львівська область, Жовківський район, с. Малехів, вул. Галицька).

Повний текст ухвали складено 05.10.2020.

Головуючий суддя О.Л. Бестаченко

Суддя Л.С. Вавренюк

Суддя М.С. Глушков