УХВАЛА

05.10.2020 м. КиївСправа № 910/1239/19

За позовом: фізичної особи-підприємця Шаркова Андрія Анатолійовича;

до: товариства з обмеженою відповідальністю "АБІТ-ТЕКС";

про: стягнення 362.601,90 грн.

Суддя Балац С.В.

Секретар судового засідання Часовська М.С.

Представники сторін:

представник позивача: не з`явився;

представник відповідача: Пономаренко К.П.

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И :

Фізична особа-підприємець ШарковаАндрій Анатолійович звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "АБІТ-ТЕКС" про стягнення 362.601,90 грн.

Рішенням господарського суду м. Києва від 04.09.2019 у справі № 910/1239/19, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2019 позов звдоволено частково.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.02.2020 рішення господарського суду м. Києва від 04.09.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2019 скасовано, справу № 910/1239/19 передано на новий розгляд до господарського суду м. Києва.

В результаті повторного автоматичного розподілу справу № 910/1239/19 передано на розгляд судді Балац С.В.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.03.2020 справу № 910/1239/19 прийнято до провадження судді Балац С.В. та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, оскільки вказана справа є справою незначної складності та визнана судом малозначною. Вказаною ухвалою судом встановлено відповідачу строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження - п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

До господарського суду (в межах строку) надійшла заява відповідача про розгляд справи в порядку (за правилами) загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.04.2020 подальший розгляд справи № 910/1239/19 вирішено здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 04.05.2020.

04.05.2020 підготовче засідання не відбулося, оскільки розгляд справи було знято з розгляду, з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19.

13.08.2020 ухвалою-повідомленням підготовче засідання було призначено на 14.09.2020.

14.09.2020 підготовче провадження було вирішено закрити та призначити справу до судового розгляду по суті на 05.10.2020.

В судове засідання призначене на 05.10.2020 представник позивача не з`явився, про причини неявки в засідання суду не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений під розписку. Також слід враховувати, що заяв від позивача про розгляд справи за відсутності його представника до суду не надходило.

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 22.01.2019 у справі № 922/2584/18 здійснивши аналіз положень ст. ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України, дійшов висновку про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про час та місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення позивача про причини такої неявки лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його неявка не перешкоджає вирішенню спору. Враховуючи наведене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про те, що неподання відсутнім позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, яка викладена в постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Колегія суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 05.06.2020 справа № 910/16978/19 проаналізувавши зміст вищенаведених норм процесуального закону, дійшов висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зауважує, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Слід зазначити, що на відміну від п. 5 ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, в редакції, чинній до 15.12.2017, яка як підставу залишення позовної заяви без розгляду передбачала неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, або неявку представника позивача на виклик у засідання господарського суду, якщо його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору, наведені положення ст. ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України в чинній редакції не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Отже, якщо належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання позивач (його представник) не з`явився у судове засідання, не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності, не повідомив про неявку та про поважність причини такої неявки, суд не має передбаченої процесуальним законом можливості для розгляду позовних вимог (ч.4 ст.202 Господарського процесуального кодексу України).

У такому випадку суд залишає позов без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Слід враховувати, що у разі неможливості взяти участь у судовому засіданні одного представника позивач може вжити інших заходів щодо забезпечення свого правового захисту в судовому засіданні, зокрема, з`явитися у судове засідання особисто чи у будь-який спосіб (телефонограма, лист на електронну пошту) повідомити суд про поважність причин неявки.

Враховуючи імперативний характер ст. ст. 202 та 226 Господарського процесуального кодексу України та те, що повноважні представники позивача не з`явилися в судове засідання, не повідомили про причини неявки та позивач не подав заяву про розгляд справи за відсутності представника, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Враховуючи викладене вище та керуючись ч. 4 ст. 202, п. 4,5 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

У Х В А Л И В :

Позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 05.10.2020.

Суддя С.В. Балац