ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"22" вересня 2020 р. Cправа № 902/36/19

Господарський суд Вінницької області у складі: судді Колбасова Ф.Ф., при секретарі судового засідання Вознюк К.В., розглянувши в судовому засіданні матеріали справи № 902/36/19

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" (вул. Кармелюка, 65, с. Заможне, Барський район, Вінницька область, 23007) та

до Приватного нотаріуса Лободи Сергія Леонідовича (вул. Соборна, 18, м. Бар, Вінницька область, 23000),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - громадянин ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ),

про визнання недійсними рішень чергових Загальних зборів акціонерів приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" та скасування реєстраційної дії "Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; 11.05.2; ОСОБА_3 ; Приватний нотаріус Лобода С.Л.; зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, зміна місцезнаходження", -

Представники сторін:

Позивачка ОСОБА_1 : не з`явилася;

Відповідач ПАТ "Барський птахокомбінат": не з`явився;

Співвідповідач ОСОБА_3 : не з`явився

Третя особа ОСОБА_2 - Земляков О.А. - адвокат, діє згідно ордеру серії ОД №491955 від 01.04.2020.

В С Т А Н О В И В:

Господарським судом Вінницької області здійснюється новий розгляд справи за позовом ОСОБА_1 про визнання недійсними рішень чергових Загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" та скасування реєстраційної дії "Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; 11.05.2; ОСОБА_3 ; Приватний нотаріус Лобода С.Л.; зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, зміна місцезнаходження".

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилалась на те, що її не було повідомлено, що 27.04.2016 відбулися Загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", на яких було прийнято рішення з питання 11 порядку денного зборів про "зміну типу товариства", що не відповідало зазначеному в проекті порядку денного питанню про "зміну найменування товариства", а також з питання порядку денного під № 21, яким її було обрано до складу ревізійної комісії Товариства без її згоди.

Акціонер ОСОБА_1 вважає згадані рішення незаконними, позаяк вона була позбавлена можливості проголосувати проти них, що спричинене незаконним неповідомленням її про скликання таких загальних зборів Товариства.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 , вказує на те, що отримавши копію протоколу загальних зборів Товариства від 27.04.2016, вона виявила, що в ході голосування було вирішено змінити тип Товариства з публічного на приватне (питання 11 порядку денного) та обрати її членом ревізійної комісії (питання 21 порядку денного).

Щодо питання 11 порядку денного про зміну типу Товариства, позивачка в позові зазначає, що Товариством було неправомірно прийнято рішення з питання, яке не було включено до порядку денного, оскільки в останньому вказано "про зміну найменування", але фактично за результатами розгляду такого питання було прийнято рішення "про зміну типу товариства".

Окрім того, через неможливість взяти участь в Загальних зборах Товариства, що відбулись 27.04.2016, у зв`язку з її неповідомленням про їх скликання, позивачка була позбавлена можливості проголосувати проти такого рішення, чим в свою чергу було порушено її право вимагати від Товариства обов`язкового викупу акцій, у разі, якщо б вона проголосувала проти.

Щодо питання 21 порядку денного про обрання позивачки до складу ревізійної комісії, то таким рішенням, на думку позивачки, Товариством покладено на неї певний обсяг відповідальності без її на те згоди. Проти вказаного рішення позивачка також не могла проголосувати, у зв`язку з її неналежним повідомленням про проведення загальних зборів 27.04.2016.

Хід нового розгляду справи № 902/36/19 викладено у відповідних ухвалах. Зокрема, згідно з ухвалою суду від 28.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 28.07.2020.

В зв`язку з неявкою учасників справи та за клопотаннями позивачки ОСОБА_1 , відповідача - Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" та третьої особи ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи, 28.07.2020 судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи по суті на 22.09.2020.

На визначену дату 22.09.2020 представники позивача, відповідача та співвідповідача в судове засідання не прибули, хоча про дату, час та місце повідомлялися належним чином.

При цьому 22.09.2020 позивачкою ОСОБА_1 подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи до закінчення карантину та з огляду на перебування у декретній відпустці.

Також 22.09.2020 через систему "Електронний суд" надійшло клопотання представника Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" Січевлюка В.А. про відкладення розгляду справи на іншу дату в зв`язку із обмеженим використанням міжміського залізничного транспорту через карантин та відсутністю у відповідача в зв`язку з цим можливості прибути в судове засідання 22.09.2020.

Розглянувши зазначені клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.124, п.п.2, 3, 4 ч.2 ст.129 Конституції України, ст.ст. 4-2, 4-3 ГПК України, основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Положеннями Господарського процесуального кодексу України, зокрема статтями 7, 13, визначено, що кожна сторона має рівні права, а суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Господарським процесуальним кодексом України.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, з дотриманням завдань, принципів господарського судочинства (ст.2 ГПК України) та розумності строків для вчинення процесуальної дії (ст.114 ГПК України), основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Із змістовного аналізу норм Господарського процесуального кодексу України вбачається, що підставою для відкладення розгляду справи є наявність для цього обґрунтованих причин.

В обґрунтування необхідності відкладення розгляду справи заявники посилаються на те, що на всій території України продовжено дію карантину з метою убезпечення населення України від розповсюдження гострої респіраторної хвороби та масового поширення вірусної інфекції коронавірусу.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні; при цьому неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.

Суд констатує, що розгляд справи № 902/36/19 як у підготовчому провадженні, так і в ході розгляду справи по суті, триває достатній проміжок часу, судові засідання у справі неодноразово відкладались за клопотаннями сторін з тих же мотивів, а запроваджені в Україні карантинні заходи не є перешкодою для підготовки та надіслання до суду та учасникам процесу будь-яких наявних у сторін документів.

Крім того, позивачем і відповідачем в обґрунтування заявлених клопотань не подано до суду відповідних доказів в підтвердження того, що протиепідемічні заходи створюють об`єктивні перешкоди для вирішення справи по суті в даному судовому засіданні.

Більше того, подання представником відповідача через систему "Електронний суд" клопотання про відкладення розгляду справи зумовлює висновок про безпідставність використання ситуації довкола запроваджених карантинних заходів як приводу для затягування розгляду справи, адже відповідач мав змогу висловити свою правову позицію стосовно даного спору, подати відповідні докази, і також надіслати їх до суду на стадії підготовчого провадження.

Водночас суд зазначає, що участь у судовому засіданні є правом, а не обов`язком учасників справи.

Також суд звертає увагу, що з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.).

При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника. Неможливість такої заміни представника та неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.

Окрім цього, суд звертає увагу на правову позицію, висловлену Верховним Судом у постанові від 16.07.2020 у справі №924/369/19, з аналізу якої вбачається, що встановлений на всій території України карантин, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211, не є перешкодою у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

З огляду на те, що всі учасники заздалегідь були належним чином повідомлені про час та місце судового засідання, розгляд справи неодноразово відкладався за аналогічними клопотаннями сторін, та враховуючи, що судочинство здійснюється, зокрема, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження, які на власний розсуд користуються наданими їм процесуальними правами, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні поданих позивачкою і відповідачем клопотань про відкладення розгляду справи на іншу дату.

В судовому засіданні 22.09.2020 взяв участь представник третьої особи ОСОБА_2 - адвокат Земляков О.А., який заявив про безпідставність позову та просив в його задоволенні відмовити, стягнути з позивачки ОСОБА_1 понесені третьою особою судові витрати на надання правової допомоги.

В ході судового засідання 22.09.2020 судом були встановлені всі обставини справи, досліджено докази, надані сторонами на підтвердження своїх позицій по суті спору, а також вчинено інші необхідні дії, встановлені Главою 6 "Розгляд справи по суті" Господарського процесуального кодексу України.

Під час судового засідання 22.09.2019 суд оголосив про вихід до нарадчої кімнати, після виходу з якою судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали даної справи, заслухавши пояснення представника третьої особи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивачка ОСОБА_1 є власником акцій ПАТ "Барський птахокомбінат" у кількості 60 штук, що складає 0,024093% від загальної кількості акцій товариства (т. 2, а. с. 2-30).

Не погоджуючись із прийнятими по 11 та 21 питаннях рішеннями Загальних зборів, ОСОБА_1 звернулася до суду за захистом свого порушеного права. Рішенням Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019, постановленим при попередньому розгляді даної справи, в позові відмовлено.

За результатами апеляційного перегляду зазначеного рішення суду першої інстанції, 06.11.2019 Північно-західним апеляційним господарським судом прийнято постанову, за якою рішення Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019 було скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов задоволено.

Суд апеляційної інстанції визнав недійсними пункти 11, 21 рішення чергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", оформленого протоколом № 1 від 27.04.2016 та скасував реєстраційну дію.

Не погодившись з постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.11.2019, ОСОБА_2 подав касаційну скаргу до Верховного Суду, в якій просив оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції скасувати та залишити в силі рішення Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 13.02.2020 касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.11.2019 та рішення Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019 у справі № 902/36/19 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Господарського суду Вінницької області.

Скасовуючи судові рішення першої та апеляційної інстанцій, направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд в своїй постанові від 13.02.2020 зокрема зазначив, що:

- встановивши, що позивачка володіє акціями товариства у кількості 60 штук, що складає 0,024093% від загальної кількості акцій товариства, ні суд першої інстанції, ні суд апеляційної інстанції не встановили чим було зумовлено винесення на вирішення загальних зборів 27.04.2016 питання про зміну типу товариства, а також результати голосування з такого питання: скільки голосів було віддано "за" і скільки "проти" такого рішення;

- ні місцевий господарський суд, ні суд апеляційної інстанції не врахували та не надали оцінки аргументам ОСОБА_2 , викладеним у заяві про залучення його до участі у справі як третьої особи та у відзиві на апеляційну скаргу про те, що у разі задоволення позову в даній справі він буде позбавлений можливості реалізувати своє право на обов`язковий викуп акцій, яке було підтверджене та захищене рішеннями господарських судів у справах № 902/790/16 та № 902/347/18;

- суд апеляційної інстанції, задовольняючи позовні вимоги в частині, зокрема визнання недійсним рішення з питання 11 порядку денного, не дав оцінки належності та ефективності обраного позивачкою способу захисту, з урахуванням балансу інтересів самого товариства та інших його учасників. Зокрема, суди не перевірили чи зверталася позивачка безпосередньо до товариства з вимогою про спонукання до укладення договору про обов`язковий викуп акцій, зважаючи на доведену обставину про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про проведення загальних зборів 27.04.2016;

- при новому розгляді справи суду слід врахувати правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16. Дослідити всі зібрані у справі докази, зокрема протокол № 1 чергових загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" щодо порядку прийняття питання 11 про зміну типу товариства, а також результатів голосування з такого питання: скільки голосів було віддано "за" і скільки "проти" такого рішення. В залежності від встановленого і відповідно до вимог закону вирішити спір.

Здійснюючи новий розгляд справи та виконуючи вищезазначені вказівки суду касаційної інстанції, господарський суд встановив наступне.

Статут Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" зареєстрований 30.12.2011 (т. 1, а. с. 101-118).

Згідно із п. п. 4.1., 4.2. Статуту Статутний капітал Акціонерного товариства становить 2490280 грн. Статутний капітал поділено на 249028 простих іменних акцій номінальною вартістю 10 грн одна акція.

Відповідно до п. п. 5.1., 5.2. Статуту цінними паперами Акціонерного товариства є прості іменні акції. Акції посвідчують корпоративні права акціонера цього Акціонерного товариства та існують виключно в бездокументальній формі. Акціонерне товариство має право розміщувати акції двох типів - прості та привілейовані

В п. 8.1. Статуту передбачено, що управління товариством здійснюються: Загальні збори акціонерів товариства; Наглядова рада; Виконавчий орган; ревізійна комісія.

Відповідно до п. 8.2. Статуту Загальні збори акціонерів є Вищим органом Акціонерного товариства.

27.04.2016 відбулися чергові Загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", оформлені протоколом №1 чергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" від 27.04.2016 (т.1, а. с. 12-25).

До порядку денного вказаних Загальних зборів були включені наступні питання:

1. Обрання робочих органів чергових Загальних зборів акціонерів: Голови, Секретаря та Лічильної комісії.

2. Затвердження регламенту проведення чергових Загальних зборів акціонерів.

3. Затвердження Протоколу Реєстраційної комісії чергових Загальних зборів акціонерів.

4. Затвердження Порядку денного (переліку питань, що виносяться на голосування) чергових Загальних зборів акціонерів.

5. Звіт Виконавчого органу про підсумки діяльності Товариства за 2015 рік та прийняття рішення за наслідками розгляду звіту Виконавчого органу.

6. Звіт Наглядової ради Товариства за 2015 рік та прийняття рішення за наслідками розгляду звіту Наглядової ради.

7. Звіт Ревізійної комісії Товариства за 2015 рік та прийняття рішення за наслідками розгляду звіту Ревізійної комісії.

8. Затвердження висновку Ревізійної комісії та річного фінансового звіту (Балансу) Товариства за 2015 рік.

9. Визначення порядку розподілу прибутку та покриття збитків Товариства за 2015 рік.

10. Прийняття рішення про виплату дивідендів за 2015 рік.

11. Прийняття рішення про зміну найменування Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

12. Внесення змін до Статуту, пов`язаних зі зміною найменування Товариства та затвердження Статуту Товариства, викладеного у Новій редакції.

13. Визначення Уповноважених осіб на підписання Нової редакції Статуту.

14. Визначення Уповноважених осіб для вчинення всіх дій щодо державної реєстрації Нової редакції Статуту.

15. Затвердження внутрішніх Положень Товариства: Положення про Загальні збори, Положення про Виконавчий орган, Положення про Наглядову раду, Положення про Контролюючий орган.

16. Відкликання Виконавчого органу Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

17. Обрання Виконавчого органу Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

18. Відкликання Наглядової ради Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

19. Обрання Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

20. Відкликання Ревізійної комісії Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

21. Обрання Ревізійної комісії Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат".

22. Затвердження умов цивільно-правових Договорів (Контрактів), що укладатимуться з членами Наглядової ради та членами Ревізійної комісії Товариства.

23. Обрання особи, яка уповноважується на підписання Договорів (Контрактів) з членами Наглядової ради та членами Ревізійної комісії Товариства.

Для участі в чергових Загальних зборах акціонерів зареєструвалися 11 акціонерів, яким належать 90,95% від загальної кількості голосуючих акцій та 68,47% від загальної кількості голосуючих акцій.

Зокрема, по 11-му питанню Загальними зборами було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства та визначено наступні найменування Товариства:

Повне найменування:

- українською мовою: Приватне акціонерне товариство "Барський птахокомбінат";

- російською мовою: Частное акционерное общество "Барский птахокомбинат".

Скорочене найменування:

- українською мовою: ПАТ "Барський птахокомбінат";

- російською мовою: ЧАО "Барський птахокомбинат".

По 21 питанню загальними зборами було прийнято рішення про обрання з 01.05.2016 Ревізійної комісії ПрАТ "Барський птахокомбінат" у кількості 3-х осіб терміном на 3 роки, відповідно до Статуту ПрАТ "Барський птахокомбінат" у складі: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 .

ОСОБА_1 не погоджується із прийнятими по 11 та 21 питаннях рішеннями загальних зборів в зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом.

Згідно зі статтею 2 Господарського процесуального кодексу України метою господарського судочинства є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частинами 1, 5 статті 98 Цивільного кодексу України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Частиною 1 статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття. Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;

- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Однак, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

- відсутність протоколу загальних зборів.

Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України "Про господарські товариства", статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства".

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Порядок скликання та проведення загальних зборів акціонерів у приватних акціонерних товариствах, а також порядок прийняття рішень акціонерами на загальних зборах регулюється Законом України "Про акціонерні товариства".

Абзацом 5 частини 2 статті 32 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлено, що усі інші загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 52 Закону України "Про акціонерні товариства", до виключної компетенції наглядової ради належить прийняття рішення про проведення чергових або позачергових загальних зборів відповідно до статуту товариства та у випадках, встановлених цим Законом.

Порядок повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів передбачено статтею 35 Закону України "Про акціонерні товариства".

Відповідно до вимог частини 1 статті 35 Закону України "Про акціонерні товариства" повідомлення про проведення загальних зборів повинно бути зроблено шляхом:

- надсилання письмового повідомлення кожному акціонеру, зазначеному у переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України на дату, визначену наглядовою радою;

- здійснення товариством публікації в офіційному друкованому органі;

- надсилання повідомлення фондовій біржі, на якій це товариство пройшло процедуру лістингу;

- розміщення на власній веб-сторінці в мережі Інтернет інформації, передбаченої частиною третьою цієї статті.

Зазначені дії повинні бути здійснені не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів.

Згідно із п. 14 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства" повідомлення акціонерам - повідомлення, що містить передбачену законом та статутом акціонерного товариства інформацію і направляється адресату в письмовій формі у спосіб, визначений статутом товариства.

Відповідно до п. 8.2.21 Статуту ПАТ "Барський птахокомбінат", письмове повідомлення про проведення Загальних зборів та їх порядок денний надсилається акціонерам персонально у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення про скликання Загальних зборів надсилається простим листом на адресу акціонера, що вказана у зведеному в зведеному обліковому реєстрі, на підставі якого сформовано відповідний перелік акціонерів Товариства.

Отже, доказом здійснення повідомлення ОСОБА_1 про скликання загальних зборів 27.04.2019, мав бути доказ відправлення простого листа.

Згідно наявного в матеріалах справи листа Філії Вінницької дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта № 10-12-265 від 28.05.2019, прості поштові відправлення приймаються до пересилання без присвоєння їм ідентифікаційних номерів та доставляються і вручаються адресатам без розписки про їх отримання. Надати запитувану інформацію немає можливості, так як закінчився термін зберігання виробничих документів (т. 2, а. с. 67).

В матеріалах справи відсутні переконливі докази надсилання повідомлення ОСОБА_1 про проведення 27.04.2016 Загальних зборів ПАТ "Барський птахокомбінат".

Відповідно до частини 1 статті 35 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, чинній на момент скликання загальних зборів 27.04.2016) письмове повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та їх порядок денний надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Встановлена дата не може передувати дню прийняття рішення про проведення загальних зборів і не може бути встановленою раніше, ніж за 60 днів до дати проведення загальних зборів.

Письмове повідомлення про проведення загальних зборів та їх порядок денний надсилається акціонерам персонально (з урахуванням частини другої цієї статті) особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений статутом акціонерного товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами.

Товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів публікує в офіційному друкованому органі повідомлення про проведення загальних зборів. Публічне акціонерне товариство додатково надсилає повідомлення про проведення загальних зборів та їх порядок денний фондовій біржі, на якій це товариство пройшло процедуру лістингу, а також не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів розміщує на власній веб-сторінці в мережі Інтернет інформацію, передбачену частиною третьою цієї статті.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Проте, як уже було зазначено раніше, неналежне повідомлення учасника товариства про загальні збори не являється безумовною підставою для визнання недійсними всіх оспорюваних рішень, прийнятих такими загальними зборами.

Так, ОСОБА_1 оскаржуються лише два питання з 23-х, включених до порядку денного загальних зборів товариства 27.04.2016.

Позивачка вважає, що на зборах було здійснено голосування щодо зміни типу Товариства, попри те, що у даний пункт порядку денного Загальних зборів було внесене питання про зміну найменування, а не типу Товариства.

За твердженнями представника ОСОБА_1 , згідно протоколу №1 чергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" від 27.04.2016, до порядку денного Зборів було внесено саме питання про зміну найменування, ознак у тексті даного протоколу стосовно результату розгляду питання пункту 11 порядку денного зазначено, що з урахуванням змін у законодавстві запропоновано прийняти рішення про зміну типу акціонерного товариства.

Оцінюючи наведені мотиви позивачки та досліджуючи питання, яким чином рішення чергових Загальних зборів Товариства, які оскаржуються, порушують права ОСОБА_6 як акціонера, суд враховує, що відповідно до ст. 16 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", в редакції, що діяла на момент проведення загальних зборів, найменування юридичної особи повинно містити інформацію про її організаційно-правову форму (крім державних органів, органів місцевого самоврядування, органів влади Автономної Республіки Крим, державних, комунальних організацій, закладів, установ) та назву.

Організаційно-правова форма юридичної особи визначається відповідно до класифікації організаційно-правових форм господарювання, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері технічного регулювання.

Згідно ч. 4 ст. 3 Закону України "Про акціонерні товариства" повне найменування акціонерного товариства українською мовою повинне містити назву його типу (публічне чи приватне) і організаційно-правової форми (акціонерне товариство).

Відповідно до п. 6 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах" зміна найменування юридичної особи у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство не є підставою для переоформлення документів. Поняття "найменування товариства" охоплює поняття "тип товариства", а тому зазначаючи в переліку питання про прийняття рішення про зміну найменування Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" та в подальшому вирішуючи в його межах питання про зміну типу товариства, відповідачем дотримано вимоги законодавства.

Твердження позивачки ОСОБА_1 про те, що на чергових Загальних зборах ПАТ "Барський птахокомбінат" 27.04.2016 було прийнято рішення з питання, яке не було включене до порядку денного Зборів, є необґрунтованим, оскільки поняття "найменування товариства" охоплює поняття "тип товариства".

При цьому на виконання вказівок суду касаційної інстанції дослідивши обставини, чим саме було зумовлено винесення на вирішення Загальних зборів Товариства 27.04.2016 питання про зміну типу товариства, а також результати голосування з цього питання: скільки голосів було віддано "за" і скільки "проти" такого рішення, суд встановив, що згідно Протоколу № 1 від 27.04.2016 чергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", Зборами заслухано інформацію ОСОБА_7 щодо питання 11 порядку денного Зборів про те, що чинним законодавством України, а саме Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту інвесторів" передбачаються зміни в Законі України "Про акціонерне товариство", які вступають в дію з 01 травня 2016 року. З урахуванням змін у законодавстві було запропоновано прийняти рішення про зміну типу акціонерного товариства. За вказане рішення на Зборах проголосувало 152189 голосів, що становить 89,25 відсотків від присутніх на Зборах, проти проголосувало 18330 голосів, що складає 10,75 відсотків від присутніх на зборах.

Тому враховуючи, що для участі в чергових Загальних зборах акціонерів зареєструвалися 11 акціонерів, яким належать 90,95% від загальної кількості голосуючих акцій та 68,47% від загальної кількості голосуючих акцій, а позивачка ОСОБА_1 володіє акціями Товариства у кількості 60 штук, що складає 0,024093% від загальної кількості акцій Товариства, її голос не вплинув би на результати голосуваня.

З огляду на наявний "розклад сил" акціонерів, суд приходить до висновку, що будь-який голос ОСОБА_1 , як "за" так і "проти" питання № 11 порядку денного зборів жодним чином не вплинув би на результати голосування.

Поряд з цим суд відзначає, що рішення позачергових Загальних зборів Товариства, прийняте за результатами розгляду питання № 11 порядку денного Зборів, права безпосередньо ОСОБА_1 , як акціонера, не порушує.

Судом при цьому враховано правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 22.10.2019 у справі №923/876/16.

Як зазначено у п. 62 вказаної постанови від 22.10.2019 у справі №923/876/16, ухвалюючи рішення про задоволення позову одного із учасників товариства, суди мали врахувати, що інтереси товариства можуть не збігатися з інтересами окремих його учасників, а інтереси учасників товариства, включаючи колишніх учасників, також не збігаються (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 жовтня 2019 року у справі № 916/2084/17, провадження № 12-77гс19). Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мали врахувати баланс інтересів усіх учасників і самого товариства, уникати зайвого втручання в питання діяльності товариства, які вирішуються виключно рішенням загальних зборів учасників товариства та надавати оцінку добросовісності відповідачів, які в разі задоволення позовних вимог будуть позбавлені своїх часток або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

На переконання суду, не тягнучи правових наслідків для самої позивачки, скасування судом оскаржуваного нею рішення зборів з 11-го питання порядку денного, може мати несприятливі наслідки для третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - громадянина ОСОБА_2 .

Так, як слідує з наданих останнім письмових заперечень до матеріалів справи та усних пояснень через свого представника в судових засіданнях, 02.05.2018 Рівненським апеляційним господарським судом винесено постанову по справі № 902/790/16 за позовом ОСОБА_2 до ПрАТ "Барський птахокомбінат", якою визнано укладеним Договір про обов`язковий викуп товариством належних акціонеру простих іменних акцій ПрАТ "Барський птахокомбінат" між ОСОБА_2 та приватним акціонерним товариством "Барський птахокомбінат".

Зазначена постанова переглядалась в касаційному порядку Верховним Судом, який 18.07.2018 своєю постановою залишив у силі постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 02.05.2018.

Рішення Загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" від 27.04.2016 про зміну типу товариства з публічного акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство, стало підставою для винесення Рівненським апеляційним господарським судом постанови від 02.05.2020 по справі № 902/790/16.

Відповідно до п. 3.2. Договору, Приватне акціонерне товариство "Барський птахокомбінат" має сплатити на користь ОСОБА_2 1253588,70 грн.

Як пояснив суду представник третьої особи, ПрАТ "Барський птахокомбінат" не виконало постанову Рівненського апеляційного господарського суду.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 у даній справі містять вимогу про скасування рішення чергових Загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" від 27.04.2016 про зміну типу товариства з публічного акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство, яке стало підставою для викупу Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" у ОСОБА_2 акцій та сплаті йому грошових коштів у розмірі 1253588,70 грн, суд вважає, що скасування рішення загальних зборів з питання 11 порядку денного про зміну типу товариства, порушить права ОСОБА_2 щодо отримання від Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" належних йому грошових коштів та обов`язку Приватного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат" щодо їх виплати.

Судом також враховано правову позицію, викладену у пункті 63 вищевказаної постанови Великої Палати Верховного Суду, в якій зазначено, що розглядаючи питання щодо дотримання балансу інтересів усіх учасників і самого товариства, суди мають враховувати обставини щодо того який період часу минув з моменту ухвалення оспорюваного рішення загальних зборів до моменту звернення учасника товариства з позовом про визнання їх недійсними, тобто чи не був такий проміжок часу значним, що робить питання втручання суду в діяльність товариства і повернення його до попереднього стану через кілька років після вчинення порушення ще більш чутливим.

Згідно частини 1 статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Натомість позивачка ОСОБА_1 звернулась з даним позовом лише через три роки після прийняття спірних рішень Загальних зборів Товариства, коли минув значний період часу з моменту ухвалення оспорюваних рішень Загальних зборів Товариства до моменту звернення позивачки з позовом про визнання їх недійсним.

В даному випадку втручання в діяльність Товариства і повернення його до попереднього стану через кілька років після прийняття оскаржуваних рішень Загальних зборів не сприятиме належній роботі самого товариства.

При цьому, проаналізувавши пояснення відповідача щодо заявленого позову, в якому відповідач визнає зокрема позовні вимоги і вказує на допущені ним порушення чинного законодавства при проведенні зборів, суд приходить до висновку про відсутність у даній справі протилежності інтересів (юридичного конфлікту) Товариства і його акціонера. Тобто останнє може бути зацікавленим у скасуванні оскаржуваних ОСОБА_1 рішень Загальних зборів Товариства, при цьому наявність порушеного інтересу самої позивачки, з огляду на встановлені обставини справи, має формальні ознаки.

Суд також відзначає ту обставину, що позивачка ОСОБА_1 , стверджуючи про порушення її права проголосувати проти рішення про зміну типу Товариства, та в порядку статті 68 Закону України "Про акціонерні товариства", вимагати від Товариства обов`язкового викупу акцій, не надала суду належних доказів звернення до Товариства з вимогою про викуп акцій.

Згідно з частиною 2 статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" також передбачено, що акціонер може оскаржити рішення загальних зборів з передбачених частиною першою статті 68 цього Закону питань (зокрема, про зміну типу товариства) виключно після отримання письмової відмови в реалізації права вимагати здійснення обов`язкового викупу товариством належних йому голосуючих акцій або в разі неотримання відповіді на свою вимогу протягом 30 днів від дати її направлення на адресу товариства в порядку, передбаченому цим Законом.

Вказане свідчить про обрання позивачкою неналежного способу захисту свого інтересу. Натомість захист судом інтересу ОСОБА_1 у визначений позивачкою спосіб не буде ефективним, тобто не відповідатиме змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

У пункті 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16 також зазначено, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі №905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі №569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 02 липня 2019 року у справі №48/340 (провадження № 12-14звг19).

Розглянувши позовну вимогу про скасування рішення Зборів з питання 21 порядку денного - про обрання позивачки до складу ревізійної комісії, суд приходить до висновку, що посилання на відсутність згоди ОСОБА_1 на обрання її до складу Ревізійної комісії, не може слугувати належною правовою підставою для скасування рішення Загальних зборів, оскільки відповідно до п. 8.5.4 Статуту ПАТ "Барський птахокомбінат", повноваження члена ревізійної комісії Товариства припиняються за його бажанням.

Відповідно до п. 8.5.2 Статуту Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", затвердженого загальними зборами акціонерів від 30.12.2011, протоколу № 2, чинного на момент скликання загальних зборів 27.04.2016, ревізійна комісія обирається річними Загальними зборами на період до дати проведення наступних річних Загальних зборів у кількості трьох осіб строком на три роки. Члени Ревізійної комісії обираються шляхом кумулятивного голосування з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність та/або юридичних осіб - акціонерів Товариства. Членом Ревізійної комісії може бути акціонер, так і будь-яка особа, запропонована акціонером чи Наглядовою радою у разі відсутності чи недостатньої кількості кандидатів у члени Ревізійної комісії, запропонованих акціонерами.

В свою чергу, обґрунтовуючи позовну вимогу про визнання недійсним п. 21 рішення чергових Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", оформленого протоколом № 1 від 27.04.2016, позивачка вказує на те, що на неї були покладені обов`язки посадової особи Товариства, на що вона згоди не надавала та вважає це порушенням її прав.

В той же час, в статуті Публічного акціонерного товариства "Барський птахокомбінат", не міститься положень щодо необхідності згоди кандидата бути обраним у члени Ревізійної комісії.

На обґрунтованість таких висновків судів попередніх інстанцій про безпідставність позовних вимог в цій частині при першому розгляді справи з цього питання вказав також і Верховний Суд у своїй постанові від 13.02.2020 у даній справі, зокрема зазначивши, що у випадку незгоди ОСОБА_1 з обранням її до складу Ревізійної комісії ПАТ "Барський птахокомбінат", вона мала право відмовитись від участі в ній, подавши відповідну заяву до Товариства.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість всіх позовних вимог та наявність підстав для відмови в позові.

Враховуючи, що судом не встановлено підстав для визнання недійсними оскаржуваних рішень чергових Загальних зборів, відповідно немає підстав для скасування вчинених на підставі цих рішень дій державного державного реєстратора, а тому в задоволенні цієї частини позовних вимог позивачці також слід відмовити.

Витрати зі сплати судового збору за подання позову згідно п.2 ч.1 ст.129 ГПК України покладаються на ОСОБА_8 у повному обсязі.

Щодо розподілу витрат на правничу допомогу адвоката, які в ході провадження у даній справі поніс ОСОБА_2 , суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4)пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляд у.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, ст. 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

За приписами ч.ч. 3 - 5 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

П. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до ч.1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

У даній справі брала участь третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - громадянин ОСОБА_2 . Представництво інтересів ОСОБА_2 на підставі ордерів здійснював адвокат Земляков О.А.

Так в ході попереднього розгляду даної справи, 09.07.2020 адвокат Земляков О.А. подав до Господарського суду Вінницької області заяву про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в суді першої інстанції на суму 30000,00 грн (а.с. 127-128, т. 2).

Вказані витрати підтверджуються наступними доказами: договором № 01-03/2019 про надання правової допомоги, укладеним між адвокатом Земляковим О.А. та ОСОБА_2 . Згідно цього Договору, гонорар адвоката складає 30000,00 грн, який був сплачений квитанціями від 01.07.2019 № 184 та № 185.

Згідно опису робіт станом на 09.07.2019, адвокат Земляков О.А. надав правову допомогу зі складання заяви про залучення третьої особи, вивчення позовної заяви ОСОБА_1 , складання пояснення третьої особи щодо позову, вивчення пояснень ОСОБА_1 від 09.01.2019, участь в судових засіданнях 11.06.2019, 02.07.2019, 09.07.2019 та інші види правової допомоги (а.с. 130, т.2).

Сплата коштів в сумі 30000,00 грн підтверджується квитанціями та випискою по рахунку АТ "Ідея Банк" від 01.07.2019 (а.с.131-132, т. 2).

Окрім того, адвокат Земляков О.А. здійснював представництво інтересів третьої особи - ОСОБА_2 в Північно-західному апеляційному суді під час здійснення апеляційного провадження з перегляду рішення Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019, прийнятого за результатами попереднього розгляду даної справи.

21.10.2019 адвокат Земляков О.А. подав до Північно-західного апеляційного господарського суду заяву про стягнення витрат на професійну правничу допомогу (а.с. 10-18, т.3).

Згідно доданих до даної заяви документів, витрати ОСОБА_2 на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції підтверджуються зокрема договором №20-09/2019 від 20.09.2020 про надання правової допомоги, укладеним між адвокатом Земляковим О.А. та ОСОБА_2 .

Як вбачається з цього Договору, гонорар адвоката складає 15000,00 грн. Також 18.10.2019 адвокат Земляков О.А. та його клієнт - третя особа ОСОБА_10 уклали додаткову угоду № 1 до договору № 20-09/2019 від 20.09.2019 про надання правової допомоги, де передбачили, що гонорар адвоката при наданні правової допомоги при захисті інтересів ОСОБА_2 в Північно-західному апеляційному суді по справі №902/36/19 встановлюється в фіксованому розмірі та складає 15000,00 грн.

Надання правової допомоги підтверджується описом робіт (а.с. 14, т.3).

17.10.2019 ОСОБА_2 повністю сплатив вартість послуг адвоката, що підтверджується квитанцією Ощадбанку (а.с. 15, т. 3) на суму 15000,00 грн та випискою по рахунку АТ "Ідея Банк" від 18.10.2019 (а.с. 16, т. 3).

Також адвокатом були здійснені витрати на відрядження до апеляційного суду, які складають вартість квитка на потяг Одеса-Рівне у розмірі 276,78 грн та вартість квитка на потяг Рівне-Одеса в розмірі 258,43 грн. Загальна вартість витрат на квитки складала 535,21 грн (а.с. 17-18, т.3).

29.01.2020 адвокат Земляков О.А. подав до Верховного Суду заяву про стягнення витрат на професійну правничу допомогу з представництва інтересів ОСОБА_2 у Верховному Суді під час здійснення касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.11.2019 у даній справі (а.с. 126-133, т. 3).

Згідно доданих до даної заяви документів, витрати ОСОБА_2 на професійну правничу допомогу в суді касаційної інстанції підтверджуються зокрема договором №02-12/2019 від 02.12.2019 про надання правової допомоги, укладеним між адвокатом Земляковим О.А. та ОСОБА_2 .

Як вбачається з цього Договору, гонорар адвоката складає у фіксованому розмірі 10000,00 грн. Надання правової допомоги підтверджується описом робіт (а.с. 129, т.3).

09.01.2020 ОСОБА_2 повністю сплатив вартість послуг адвоката, що підтверджується квитанцією Ощадбанку №52 (а.с. 130, т. 3) на суму 10000,00 грн та випискою по рахунку АТ "Ідея Банк" від 10.01.2020 (а.с. 131, т. 3).

Також адвокатом були здійснені витрати на відрядження до Верховного суду, які складають вартість квитка на потяг Одеса-Київ розмірі 346,28 грн та вартість квитка на потяг Київ-Одеса в розмірі 338,95 грн. Загальна вартість витрат на квитки складала 685,23 грн (а.с. 132-133, т.3).

Так як розгляд судом даного спору був ініційований ОСОБА_1 , залучений до участі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 поніс витрати на правову допомогу, пов`язану із необхідністю професійного представництва його інтересів у даній справі.

При цьому судові рішення у даній справі зачіпали права та обов`язки ОСОБА_2 , а тому такі витрати були виправданими.

Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 03.10.2019 по справі №922/445/19, зазначено, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Також, у зазначеній постанові звернуто увагу, що положеннями п.2 ч.2 ст. 126 ГПК України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правової допомоги (витрати на проїзд, проживання, поштові послуги, тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат.

Заявлені ОСОБА_2 розміри витрат на професійну правову допомогу доведені належними доказами та документально обґрунтовані.

Враховуючи, що за результатами нового розгляду справи судом прийнято рішення про відмову в позові через безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, суд, покладає на позивачку ОСОБА_1 обов`язок відшкодувати третій особі - ОСОБА_2 витрати на професійну правову допомогу, понесені останнім при попередньому розгляді справи судом першої інстанції, а також при перегляді вищими інстанціями рішення Господарського суду Вінницької області від 10.07.2019 у даній справі, оскільки дані заяви ОСОБА_2 судами не вирішувались.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-79, 91, 123, 129, 231, 233, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити.

2. Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката в розмірі 30000,00 грн в суді першої інстанції.

3. Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката в розмірі 15535,21 грн в суді апеляційної інстанції.

4. Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката в розмірі 10685,23 грн у Верховному Суді.

5. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

6. Примірник рішення направити учасникам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Рішення може бути оскаржене до Північно-Західного апеляційного господарського суду, в порядку та строки, визначені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне рішення складено 02 жовтня 2020 р.

Суддя Колбасов Ф.Ф.

віддрук. 5 прим.:

1 - до справи;

2 - позивачу ( АДРЕСА_1 );

3 - відповідачу ( АДРЕСА_3 );

4 - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 );

5 - приватному нотаріусу Лободі Сергію Леонідовичу (вул.Соборна,18, м.Бар, Вінницька обл., 23000).