Господарський суд
Житомирської області
______________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

"29" вересня 2020 р. Справа № 906/248/20.

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді: Сікорської Н.А., розглядаючи заяву Гніденка А.О. від 28.09.2020 про відвід судді Сікорської Н.А. у справі

за позовом: ОСОБА_2

до: Громадської організації "Гаражний кооператив "Світанок плюс"

про визнання недійсними рішення, оформлені протоколом №05/09/19 від 05.09.2019р. засідання позачергових загальних зборів

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Громадської організації "Гаражний кооператив "Світанок Плюс" про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів громадської організації "Гаражний кооператив "Світанок Авто" від 05.09.2019.

28.09.2020р. від Гніденка Анатолія Олексійовича , як представника позивача - ОСОБА_2 , надійшла заява про відвід судді Сікорської Н.А.

На підтвердження своїх повноважень як представника, Гніденком А.О. додано до заяви про відвід копію довіреності від 14.10.2009р.

Дослідивши заяву про відвід судді Сікорської Н.А., суд дійшов висновку про повернення останньої без розгляду з огляду на наступне.

Згідно ст. 169 ГПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 41 ГПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Згідно з ч.1 ст. 56 ГПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 58 ГПК України).

Частиною 2 ст. 58 ГПК України визначено, що лише при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Водночас, відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 Розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Оскільки розгляд справи судом здійснюється у порядку загального позовного провадження, представником позивача у відповідності до норм ст. 58 ГПК України може бути виключно адвокат.

Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокат - це фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (ч.4 ст. 60 ГПК України).

Відповідно до частини дев`ятої статті 60 ГПК України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Суд зазначає, що копія довіреності, виданої ОСОБА_2 (позивач) 14.10.2009 року Гніденку Анатолію Олексійовичу на право представляти інтереси ОСОБА_2, не містить інформації щодо надання повноважень Гніденку Анатолію Олексійовичу як адвокату.

Крім того, у Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що Гніденко А.О. має статус адвоката.

Таким чином, оскільки розгляд даної справи здійснюється у порядку загального позовного провадження, довіреність від 14.10.2009, видана Гніденку А.О., який не має статусу адвоката, не наділяє його повноваженнями на представництво інтересів ОСОБА_2 саме у цій справі.

Суд зауважує, що підписання та подання заяви про відвід судді є процесуальною формою реалізації своїх прав учасником процесу, який може діяти, в тому числі, через представника.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що заява про відвід судді Сікорської Н.А. у справі № 906/248/20 підписана не уповноваженою на те особою.

Відповідно до частин 2, 4 статті 170 ГПК письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 10 ст. 11 ГПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права)

Оскільки Господарським процесуальним кодексом України не урегульовано питання щодо повернення заяви про відвід судді з підстав її підписання особою, яка не має права її підписувати, тому в даному випадку слід керуватись нормами, що регулюють питання щодо повернення позовної заяви з підстав подання заяви особою, яка не має права її підписувати, а саме нормами п. 1 ч.5 ст. 174 ГПК України.

За приписами п. 1 ч.5 ст. 174 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, заяву про відвід судді Сікорської Н.А. у справі № 906/248/20, підписану Гніденком А.О. як представником позивача, суд розцінює як таку, що підписана особою, яка не має права її підписувати, тому на підставі п.1 ч. 5 ст. 174 ГПК України та ч. 4 ст. 170 ГПК України заява підлягає поверненню.

Відповідно до частини 2 статті 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 11, 38, 41, 56, 60, 170, 174, 232 - 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Гніденка Анатолія Олексійовича про відвід судді Сікорської Н.А. від 28.09.2020 у справі № 906/248/20 повернути заявнику без розгляду.

Додаток: заява та копія довіреності на 2-х аркушах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у строки, передбачені ст. 256 ГПК України.

Суддя Сікорська Н.А.

Друк:

1 - в справу

2 - заявнику (рек.)