УХВАЛА

28.09.2020Справа № 910/14552/20

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Інституту водних проблем і меліорації національної академії аграрних наук України

про стягнення 898 932, 69 грн,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Інституту водних проблем і меліорації національної академії аграрних наук України (далі - відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 898 932, 69 грн, з яких: 808 511, 48 грн - заборгованість за спожиту теплову енергію, 67 682, 14 грн - пеня, 12 154, 40 грн - 3 % річних та 10 584, 67 грн - інфляційні втрати.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Юридична особа відповідно до ст. 92 Цивільного кодексу України набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів і закону. Отже, від імені юридичної особи позовну заяву підписує повноважна посадова особа, повноваження якої ґрунтуються на установчих документах чи приписах закону.

Таким чином, право на представництво юридичної особи пов`язане з наявністю акта органу управління юридичної особи, котрим юридична особа наділяє посадову особу повноваженнями вчиняти певні юридичні дії.

Керівник підприємств та організацій, інші особи, повноваження яких визначено законодавством або установчими документами, подають господарському суду документи, що посвідчують їхнє посадове становище. Повноваження керівників юридичних осіб підтверджується:

а) документами, що посвідчують їхнє посадове чи службове становище. До таких документів відносять накази (чи інші аналогічні документи) про призначення на посаду, протоколи зборів про обрання на посаду;

б) установчими документами юридичної особи, в яких містяться повноваження посадових чи службових осіб, що беруть участь у справі як представники цих осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно ч. 3, 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Водночас, самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.03.2020 у справі № 520/9703/19.

З поданої позовної заяви вбачається, що її підписано представником позивача Лопатіним К.О.

Так, на підтвердження повноважень Лопатіна К.О. долучено до позовної заяви № 30/7/1/9881 від 15.09.2020 довіреність, відповідно до якої Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» уповноважило директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» Лопатіна К.О., зокрема вести від імені підприємства справи в усіх органах судової системи гнезалежно від їх юрисдикції з усіма правами, наданими стороні в процесі, у тому числі подавати та підписувати від імені підприємства позовні заяви.

Натомість суд зазначає, що серед документів, доданих до позовної заяви, відсутні докази, зокрема, наказ про призначення Лопатіна К.О. на посаду директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго», відповідне положення та/або трудовий договір (контракт), які б станом на день подання позову до суду підтверджували посадове становище Лопатіна К.О., як директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго», тобто докази перебування його у трудових відносинах з позивачем.

Крім того, згідно з відомостями із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» є Бінд В.Я. , а відомості щодо директора структурного підрозділу відсутні.

Також, судом здійснено пошук (за прізвищем, ім`ям, по батькові та номером свідоцтва) у Єдиному реєстрі адвокатів України та у Реєстрі адвокатів Києва, проте за результатами пошуку відсутні відомості на підтвердження того, що Лопатін К.О. є адвокатом.

Відповідно до частини 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Проте, суд зазначає, що у розумінні статті 12 Господарського процесуального кодексу України вказана справа не є малозначною, оскільки ціна позову перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» подано без підтвердження повноважень представника позивача, а саме Лопатіна К.О.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, суд дійшов до висновку про повернення заявникові позовної заяви та доданих до неї документів без розгляду.

Проте, суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» та додані до неї документи - повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 28.09.2020.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.