ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

05 жовтня 2020 року м. Тернопільсправа № 921/255/20
Господарський суд Тернопільської області

Суддя Гевко В.Л., розглянувши позовну заяву №б/н від 14.04.2020 (вх.№299 від 15.04.2020) у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", вул. Князя Володимира Великого, 29, м. Чортків, Тернопільська обл., 48505

про визнання недійсними рішення Спостережної ради відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод Агромаш" від 21.04.2017, які оформлені протоколом засідання Спостережної ради ВАТ Чортківський завод "Агромаш" від 21.04.2017

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою №б/н від 14.04.2020 (вх.№299 від 15.04.2020) до відповідача - Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", у якій просить суд визнати недійсними рішення Спостережної ради відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод Агромаш" від 21.04.2017, які оформлені протоколом засідання Спостережної ради ВАТ Чортківський завод "Агромаш" від 21.04.2017.

Ухвалою від 16.04.2020 вказану позовну заяву судом залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом 10-ти днів з дня одержання цієї ухвали. Цією ж ухвалою попереджено позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 174 ГПК України - «якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою».

Під час розгляду даного позову та обрахунках строку для надання можливості позивачу усунути недоліки позовної заяви судом також враховувалось, що законодавчо продовжувались процесуальні строки, щодо подій, які мали місце під час дії карантинних обмежень, пов`язаних із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Так, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020р. "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року №239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" установлено з 12 березня на усій території України карантин ( на даний час карантин продовжено до 31 жовтня 2020 року).

Одночасно, 02.04.2020 року набрав законної сили Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020, яким внесено зміни зокрема і до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

В подальшому, згідно пункту 2 Розділу ІІ Закону України від 18.06.2020 № 731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" (набрав чинності 17.07.2020) передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"№ 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Пункту 4 розділу X "Прикінцевих положень" Господарського процесуального кодексу України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Отже, законом №731-ІХ встановлено, що процесуальні строки, які були подовжені відповідно до Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом №731-ІХ, а саме - 06.08.2020.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій), мають право на продовження процесуальних строків на встановлених підставах.

З часу набрання чинності Законом № 731-IX двадцятиденний строк, протягом якого учасники справи мали право на звернення до суду з заявою (клопотанням) про продовження процесуальних строків, закінчився 06.08.2020.

При цьому на адресу Господарського суду Тернопільської області повернулось повідомлення про вручення поштового відправлення № 269. З даного повідомлення вбачається, що поштове відправлення вручено позивачу особисто. Проте, станом на 05.10.2020 недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду про залишення позову без руху позивачем не усунуті.

Згідно з частиною третьою статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Проте позивач, з дати постановлення ухвали Господарського суду Тернопільської області про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням продовжених строків згідно Закону № 731-IX, не вчинив будь-яких дій, спрямованих на усунення недоліків позовної заяви. Одночасно, ним не було подано до суду клопотання (заяви) про відновлення та/або продовження процесуальних строків на усунення недоліків позовної заяви, вказаних в наведеній вище ухвалі суду з викладенням підстав та обставин, які зумовили невиконання вимог ухвали щодо усунення недоліків під час дії карантину.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Суд враховує, що позивач безумовно була обізнана про існування судового провадження у справі №921/255/20, тому що саме вона особисто підписувала позовну заяву та як вбачається із повідомлення про вручення поштового відправлення, поштове відправлення вручено позивачу особисто.

Відтак, ОСОБА_1 мала вживати заходів, щоб дізнатися про стан розгляду позовної заяви. При цьому, вона не була позбавлена об`єктивної можливості дізнатися про рух поданої нею позовної заяви відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень та скористатись наданими їй процесуальними правами, проте, такими можливостями не скористалася, недоліків позовної заяви не усунула.

Оскільки, позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, відтак згідно із частини 4 статті 174 ГПК України, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи викладене та відповідно до статтею 174,232-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву №б/н від 14.04.2020 (вх.№299 від 15.04.2020) ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 з додатком на одному аркуші повернути заявнику.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею з 05.10.2020.

Оскарження чи заперечення щодо ухвали може бути подано з підстав та у порядку визначених статтями з 253 по 259 ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за Веб-адресою сторінки https://court.gov.ua/sud5022/.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Суддя В.Л. Гевко