УХВАЛА

м. Київ

05.10.2020Справа № 910/5635/20

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши матеріали справи

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1"
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Провітекс"
третя особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Левітер"
простягнення 99 299 грн 58 коп.
Представники сторін:не викликались
ВСТАНОВИВ:

24.04.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Провітекс" про стягнення 99 229 грн 82 коп.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач в порушення норм чинного законодавства України належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання щодо сплати щомісячних та разових внесків, у зв`язку з чим в останнього виникла заборгованість у розмірі 99 229 грн 82 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 відкрито провадження у справі № 910/5635/20, розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

21.05.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення проти відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справи незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 5 зазначеної статті визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 4 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У відповідно до частини 5 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Частиною 7 статті 250 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на ціну позову, суд зазначає, що вказана справа є малозначною в силу закону, відтак, підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного позовного провадження, з огляду на що клопотання відповідача визнається необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

28.05.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи.

03.08.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

05.08.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2020 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Левітер".

10.09.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив.

18.09.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої позивач просить суд стягнути з відповідача 101 598 грн 06 коп. заборгованості з оплати обов`язкових внесків і платежів по приміщенню № 118, 40 209 грн 35 коп. заборгованості з оплати обов`язкових внесків і платежів по приміщенню № 119, 6 658 грн 52 коп. 3 % річних, 3 316 грн 52 коп. інфляційних втрат та 6 920 грн 45 коп. пені.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 3 статті 252 Господарського процесуального кодексу України якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Провадження у даній справі відкрито 27.04.2020.

Разом з тим, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 (дата набрання чинності - 02.04.2020) розділ X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України доповнено пунктом 4 такого змісту:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX, який набрав чинності 17.07.2020, пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, суд зазначає, що строк на подання заяви про збільшення розміру позовних вимог закінчився 06.08.2020.

Статтею 118 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З огляду на вищенаведене, заява позивача про збільшення розміру позовних вимог залишається судом без розгляду.

25.09.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів з проханням поновити строк на подання такого клопотання.

Частинами 1 та 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Відповідач зазначає, що докази, які останній просить суд витребувати у позивача, можуть підтвердити або спростувати, чи є Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" управителем будинку № 26, розташованого на проспекті Перемоги у м. Києві. Вказані обставини, за твердженнями відповідача, обов`язкові для встановлення судом.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку про його обґрунтованість та наявність підстав для його задоволення.

Відповідно до частини 4 статті 81 Господарського процесуального кодексу України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Частинами 7 - 10 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

У разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 81, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання відповідача проти відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження відмовити.

2. Заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог залишити без розгляду.

3. Поновити відповідачу строк на подання клопотання про витребування доказів.

4. Клопотання відповідача про витребування доказів задовольнити.

5. Витребувати в Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" наступні докази:

- технічний паспорт на житловий будинок, а також нежитлові приміщення, розташовані за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 26;

- проектно-кошторисну документацію зі схемами влаштування внутрішньобудинкових мереж водопостачання, каналізації, центрального опалення, тепло-, газо-, електропостачання тощо, що стосуються будинку та нежитлових приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 26;

- акти державної комісії про приймання житлового будинку за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 26 в експлуатацію;

- акти приймання-передачі житлового будинку та нежитлових приміщень за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 26;

- виписка з балансу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" на підтвердження того, що в нього на балансі перебуває багатоквартирний будинок за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 26;

- протокол загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" від 12.06.2019;

- протокол загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" від 30.11.2019.

6. Зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Політех-Плаза С1" надати суду витребувані докази протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

7. Копію ухвали направити учасникам у справі.

Суддя Н.Б.Плотницька