ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2020 року м.Дніпро Справа № 912/3711/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Мороза В.Ф. (доповідач),

суддів: Коваль Л.А., Чередка А.Є.

секретар судового засідання Кандиба Н.В.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 (суддя Колодій С.Б.)

у справі №912/3711/19

за позовом ОСОБА_1 , м. Кропивницький

до відповідача 1 ОСОБА_2 , м. Черкаси,

до відповідача 2 ОСОБА_3 , м. Черкаси,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_4 м. Кропивницький

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісник Трейд", м. Кропивницький,

про визнання недійсним договору, визнання недійсним рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним укладеного 07.02.2019 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ "Вісник Трейд" в розмірі 100% статутного капіталу, а також додаткової угоди від 07.02.2019 до цього договору; визнання недійсним рішення загальних зборів ТОВ "Вісник Трейд", оформленого протоколом № 2/2019 від 07.02.2019.

Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 та Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісник Трейд" про визнання недійсним договору, визнання недійсним рішення залишено без розгляду.

Не погодившись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19, згідно якої остання просить скасувати зазначену ухвалу, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала суду є незаконною і підлягає скасуванню, оскільки винесена з порушенням норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення спору, оскільки єдиною підставою для прийняття даної ухвали стало неотримання судом 13.03.2020, в межах підготовчого судового засідання, оригіналів трьох витребуваних судом документів, копії яких були додані до позовної заяви. При цьому витребувані судом документи було витребувано не в ухвалі про відкриття провадження у справі, і не під час проведення підготовчого засідання 13.01.2020, в якому було оголошено перерву до 05.03.2020 на строк понад 6 тижнів, а лише в підготовчому засіданні 05.03.2020. Оскільки позивач перебував поза межами міста, представник не мав можливості надати в судове засідання 13.03.2020 всі оригінали витребуваних документів, повідомляв суд про поважність причин неподання та заявляв клопотання про відкладення розгляду справи. При цьому в матеріали справи, в судове засідання 13.03.2020 представником було надано оригінал витребуваного судом договору, проте суд відмовив в задоволенні клопотання про продовження строку для надання витребуваних документів з посиланнями на його необґрунтованість.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи №912/3711/19 визначено колегію у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Коваль Л.А. , Кузнецова В.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.04.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19 залишено без руху та надано скаржнику строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги та подати до апеляційного суду належні докази сплати судового збору у сумі 2 102,00 грн. грн. та докази надіслання іншим учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів.

Апелянтом усунено недоліки апеляційної скарги.

У зв`язку з відпусткою членів колегії суддів, визначених протоколом від 06.04.2020, для вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження, справу №912/3711/19 передано для розгляду колегії у складі головуючого судді Білецької Л.М., суддів Паруснікова Ю.Б., Верхогляд Т.А.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.08.2020 відкрито апеляційне оскарження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19.

У зв`язку з усуненням обставин, що обумовили здійснення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №912/3711/19 передано для розгляду колегії у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Коваль Л.А. , Кузнецова В.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.08.2020 колегією прийнято до свого провадження справу №912/3711/19, справу призначено до розгляду в судове засідання на 03.09.2020.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.09.2020 розгляд справи відкладено до 01.10.2020.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку з відпусткою судді Кузнецова В.О., справу №912/3711/19 передано для розгляду колегії у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Чередко А.Є., Коваль Л.А.

Інші представники сторін, крім представника позивача, не з`явились в судове засідання. Були належним чином повідомлені про час розгляду справи.

Апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши повноту та об`єктивність встановлених обставин та перевіривши правильність висновків місцевого господарського суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 звернулася до господарського суду Кіровоградської області з позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ "Вісник Трейд" в розмірі 100% статутного капіталу від 07.02.2019, а також додаткової угоди до цього договору, укладених між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також про визнання недійсним рішення загальних зборів ТОВ "Вісник Трейд", оформлені протоколом № 2/2019 від 07.02.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 07.02.2019 договір купівлі - продажу корпоративних прав ТОВ "Вісник Трейд" в розмірі 100% статутного капіталу та додаткова угода до нього є недійсними, оскільки укладені ОСОБА_2 щодо майна, яке йому не належить, тому що на день укладення спірного договору 100% статного капіталу ТОВ "Вісник Трейд" вже були відчужені ним на користь позивача та 50% з них вже передані позивачу згідно відповідного нотаріально посвідченого акту приймання-передачі.

Ухвалою господарського суду Кіровоградської області від 16.12.2019 відкрито провадження у справі №912/3711/19 та постановлено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження, судове засідання призначено на 13.01.2020. Даною ухвалою було встановлено відповідачам строк для подання відзиву та заперечення на відзив на позовну заяву. Позивачу відповідно встановлено строк для подання відповіді на відзив.

Ухвалою господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2020 було продовжено строк підготовчого провадження, підготовче засідання відкладено на 05.03.2020. Окрім того даною ухвалою було зобов`язано приватного нотаріуса Данилову Олену Василівну надати Господарському суду Кіровоградської області у строк до 02.03.2020 відомості (довідку, інформацію) про нотаріальні дії, вчинені приватним нотаріусом Даниловою О.В. 20.11.2018 за участю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а також подати належним чином завірені копії відповідних нотаріально посвідчених документів (за наявності).

Ухвалою господарського суду Кіровоградської області від 05.03.2020 відкладено підготовче засідання на 13.03.2020, задоволено усне клопотання представника відповідача 2 про витребування доказів та зобов`язано Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради надати до суду матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісник Трейд" (). Окрім того даною ухвалою судом було зобов`язано позивача у строк до 13.03.2020 подати до суду оригінали договору № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.10.2018, акту приймання - передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018, протоколу № 20/11-18 загальних зборів учасників ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018.

Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 та Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісник Трейд" про визнання недійсним договору, визнання недійсним рішення залишено без розгляду.

В обґрунтування даної ухвали господарський суд вказав, що позивачем без поважних причин не подано витребувані господарським судом докази, необхідні для вирішення спору, зокрема, не надано оригінали документів, зазначених в ухвалі суду від 05.03.2020. Невиконання вимог суду перешкоджає встановленню дійсних обставин справи, що призводить до неможливості вирішення спору по суті та прийняття рішення у справі, оскільки відсутність оригіналу акту приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" з урахуванням приписів розділу 2 договору №1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.10.2018 позбавляє суд можливості визнати обставини набуття позивачем права власності на частку у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд", та відповідно порушення прав позивача при укладанні між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ "Вісник Трейд", що і є предметом спору.

Колегія суддів вважає передчасним висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За приписами пункту 4 частини 1 та частини 4 статті 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З наведеної процесуальної норми слідує, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Верховний Суд в своїх постановах неодноразово зазначав, що при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду господарським судам слід мати на увазі, що наведене можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин.

Отже перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов`язаний з`ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об`єктивно оцінити їх поважність. При цьому поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами Господарського процесуального кодексу України.

Вказані висновки Верховного Суду викладені в постановах від 20.05.2019 у справі № 917/1494/17, від 23.08.2019 у справі № 910/13094/17, від 12.09.2019 у справі № 910/498/18.

Крім того, у розумінні наведених положень процесуального закону, залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Тобто, умовами застосування зазначеної норми є те, що витребувані матеріали чи явка представника позивача дійсно необхідні для розгляду спору по суті позовних вимог і спір без них вирішити неможливо, а визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при невчиненні позивачем певних дій, покладених на нього судом.

При цьому з огляду на предмет позовних вимог та приписи ч. 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України щодо обґрунтованості судового рішення, а також приписи ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; враховуючи те, що суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів), суд повинен перевірити обґрунтованість позовних вимог.

Предметом розгляду даної справі є визнання недійсним Договору купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ "Вісник Трейд" від 07.02.2019 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та додаткової угоди від 07.02.2019 до цього договору, а також визнання недійсним рішення загальних зборів ТОВ "Вісник Трейд", оформлені протоколом № 2/2019 від 07.02.2019.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем до позовної заяви було додано, у тому числі, копію Договору №1 купівлі-продажу частки у статурному капіталі ТОВ «Вісник-Трейд» від 20.10.2018, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , копію Акту приймання-передачі частки від 20.11.2018, складеного ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , копію протоколу загальних зборів ТОВ «Вісник-Трейд» від 20.11.2018.

За загальними правилами судового процесу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 1 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

При цьому, слід зазначити, що доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

Обов`язок доказування визначається предметом спору. За загальним правилом тягар доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини, в обсязі, який самостійно визначається позивачем на свій розсуд.

Колегія суддів зазначає, що будь-які подані учасниками процесу докази підлягають оцінці судом на предмет належності та допустимості, що випливає зі змісту ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, в той же час, вирішуючи питання належності та/або допустимості доказів, суд має зважати не лише суто на їх оформлення, але й на обґрунтування та докази, які стосуються змісту цих документів та об`єктивно можуть змінити суть обставин, з`ясування яких входять до предмету доказування у справі.

При цьому, у разі наявності в інших учасників справи сумнівів щодо наданих до матеріалів справи документів, такий учасник у справі, дотримуючись засад змагальності, має довести суду свої заперечення з приводу поданих іншим учасником документів (доказів).

Разом з тим, як вже зазначалося, ухвалою господарського суду Кіровоградської області від 05.03.2020, у тому числі, було зобов`язано позивача у строк до 13.03.2020 подати до суду оригінали договору № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.10.2018, акту приймання - передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018, протоколу № 20/11-18 загальних зборів учасників ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018.

На виконання зазначеної ухвали суду представником позивача в судовому засіданні в матеріали справи було надано оригінал витребуваного судом Договору №1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд» від 20.10.2018 та повідомлено про неможливість надати у дане судове засідання інших оригіналів документів, оскільки позивач знаходиться поза межами м.Кропивницький. При цьому представник позивача просив суд продовжити строк для подання таких документів до 26.03.2020.

Окрім того останнім було заявлено клопотання про витребування від ОСОБА_2 , як продавця та другої сторони договору, акту приймання - передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018, а також протоколу №20/11-18 загальних зборів учасників ТОВ "Вісник Трейд" від 20.11.2018. З огляду на зазначене, представник позивача просив продовжити наданий судом строк для надання оригіналів документів до 26.03.2020. Аналогічне клопотання було заявлено і третьою особою.

Відмовляючи в задоволенні клопотання представника позивача господарський суд, зазначив, що зважаючи на те, що визначений законодавцем 90-й день строку проведення підготовчого провадження закінчується - 15.03.2020, враховуючи неналежне ставлення позивача до покладених на нього обов`язків щодо подання доказів, ненадання представником позивача доказів поважності причин неподання витребуваних судом доказів, господарський суд дійшов висновку про відмову у продовженні строку для надання оригіналів документів, витребуваних ухвалою суду від 05.03.2020- до 26.03.2020 та дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Отже виходячи зі змісту зазначеної частини статті, у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин, суд вправі в залежності від конкретних обставин справи, або залишити позов без розгляду, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Колегія зазначає, що позивач намагався виконати вимоги ухвали суду та надати витребувані судом документи, та частково надав їх, проте судом не було враховано вказаних обставин та залишено позовну заяву без розгляду.

При цьому з матеріалів справи вбачається, що судом неодноразово відкладалися судові засідання з підстав необхідності витребування додаткових документів.

Ухвалою суду від 05.03.2020 підготовче засідання було вчергове відкладено з підстав необхідності витребування додаткових доказів та зобов`язано позивача надати оригінали документів доданих до позовної заяви, надавши останньому 8 днів строку для подання таких документів.

При цьому колегія зазначає, що відповідачем ОСОБА_3 ставилися під сумнів документи, які витребовувалися у позивача ухвалою суду від 05.03.2020, у відзиві, який надійшов до суду ще 10.01.2020 та був досліджений судом у судовому засіданні.

Посилаючись на фіктивність наданих позивачем документів, відповідачем 2 не надано будь-яких пояснень, чи доказів, щодо того у чому саме полягають невідповідності копій які містяться в матеріалах справи та надані як позивачем так і відповідачем 2. Не наведено таких обставин і в ухвалі суду та не зазначено, що саме ставить під сумнів чи свідчить про недостовірність змісту доданих до позовної заяви копій документів та у чому саме полягають перешкоди для розгляду справи та вирішення спору по суті за наявності в матеріалах справи копій цих документів.

Окрім того колегія зазначає, що витребувані у позивача оригінали документів наявні і у відповідача 1 ОСОБА_2 , як другої сторони, яка підписала вказані документи.

Проте судом не було враховано зазначені обставини та залишено позовну заяву позивача без розгляду з причин неподання останнім витребуваних судом оригіналів документів.

Щодо посилання суду на п. 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", в частині належного оформлення доданих до позовної заяви документів, колегія вбачає за необхідне послатися на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 23.08.2019 у справі № 910/13094/17, в якому Верховний Суд вказав, що вирішуючи питання належності та/або допустимості доказів, суд має зважати не лише суто на їх оформлення (в даному випадку оформлення копій документів), але й на обґрунтування та докази, які стосуються змісту цих документів та об`єктивно можуть змінити суть обставин, з`ясування яких входять до предмету доказування у справі.

Слід відзначити, що судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду.

Згідно ст. 129 Конституції України, до основних засад судочинства відносяться, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже колегії суддів апеляційного суду вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

За змістом статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. На розширення цього положення в статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При цьому колегія суддів враховує усталену практику Європейського Суду з прав людини щодо тлумачення Конвенції.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічної правової позиції щодо недопущення надмірного формалізму під час здійснення правосуддя дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, що викладена у постанові від 27.03.2018 у справі № 804/243/16.

За наведених обставин, залишаючи позов без розгляду суд дійшов передчасного висновку про повернення позову без розгляду, тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи встановлені вище обставини справи, зазначені положення законодавства, апеляційний господарський суд вважає за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 скасувати.

Оскільки суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК), а понесені судові витрати підлягають розподілу за результатами розгляду спору по суті судом першої інстанції.

Керуючись статтями 129, 226, 269, 275-279 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19 задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 13.03.2020 у справі №912/3711/19 скасувати.

Справу №912/3711/19 направити до Господарського суду Кіровоградської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 07.10.2020.

Головуючий суддя В.Ф. Мороз

Суддя А.Є. Чередко

Суддя Л.А.Коваль