ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.09.2020 Справа № 914/966/18

Господарський суд Львівської області у складі судді Запотічняк О.Д.

за участю секретаря судового засідання Полянського А.П.

розглянувши матеріали справи

за позовом: Керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Яворівської міської ради Львівської області, м. Яворів,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю КепКО Юкрейн, м. Яворів

про внесення змін у договір оренди землі від 14.04.2006 р., укладений між Яворівською міською радою Львівською області та ТзОВ КепКо Юкрейн

за участю представників сторін:

прокурор: не з`явився;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Нарепеха Х.В. директор, Завада Т.Р. - представник ;

встановив:

Керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської області звернувся до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі Яворівської міської ради Львівської області з позовом до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю КепКО Юкрейн про внесення змін у договір оренди землі від 14.04.2006 р. укладений між Яворівською міською радою Львівською області та ТзОВ КепКо Юкрейн.

Ухвалою від 24.07.2018 суд зупинив провадження у справі №914/966/20 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №813/2668/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю КепКО Юкрейн до Відділу в Яворівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправними дій, скасування витягу та зобов`язання вчинити дії, яка розглядається Львівським окружним адміністративним судом.

Ухвалою від 16.06.2020, суд поновив провадження у справі № 914/966/18 та призначив розгляд справи в підготовчому засіданні на 09.07.2020.

Подальший хід розгляду справи викладено в ухвалах суду. Так, зокрема ухвалою від 02.09.2020 суд відклав розгляд справи на 16.09.2020.

15 вересня 2020 року на адресу суду надійшло заперечення на клопотання про повернення позовної зави від прокурора у справі мотивоване тим, що суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором і в інтересах держави в особі компетентного органу без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України. Зазначила, що клопотання про повернення позовної зави, подане відповідачем, не відповідає обставинам справи та вимогам діючого процесуального законодавства та не підлягає до задоволення.

16 вересня 2020 року представником Товариства з обмеженою відповідальністю КепКО Юкрейн було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду мотивоване висновками щодо застосування норм права, викладеними в пункті 83 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України. Вважає, що прокурором не доведено необхідності звернення із позовом в інтересах Яворівської міської ради. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Відтак, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. А тому, просить Позовну заяву керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Яворівської міської ради Львівської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «КепКо Юкрейн» про внесення змін у договір оренди землі від 14.04.2006 р., укладений між Яворівською міською радою Львівською області та ТзОВ «КепКо» Юкрейн» залишити без розгляду.

В судове засідання 16.09.2020 з`явився представник та директор Товариства з обмеженою відповідальністю КепКО Юкрейн, представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи, прокурор у справі був присутній в судовому засіданні, однак не надав належних доказів для представлення своїх повноважень у даній справі.

Подані сторонами заяви по суті справи досліджено в підготовчому засіданні та прийнято судом до розгляду.

За твердженням прокурора у разі порушення економічних матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, порушуються й інтереси держави в цілому. Упродовж п`яти років після затвердження нової нормативно-грошової оцінки землі Яворівською міською радою не вжито належних і адекватних заходів щодо усунення порушення закону. Наявність листування, проведення інших заходів, які вживались протягом всього цього часу Яворівською міською радою не свідчить про належну діяльність органу, оскільки всі ці заходи не привели до усунення наявного порушення, а відповідний захід в даному випадку- звернення Яворівської міської ради до суду з відповідним позовом застосований не був. А тому, звернувся з відповідним позовом в інтересах держави до суду.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Водночас тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Системне тлумачення положень частин 3-5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва керівником Городоцької місцевої прокуратури Львівської області інтересів держави в особі позивача - Яворівської міської ради суд, у даному випадку, дійшов висновку про не доведення прокурором нездійснення чи неналежного здійснення позивачем захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, з огляду на таке.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити: чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами 3 та 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим".

Суд звертає увагу і на те, що Яворівська міська рада є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів у спірних правовідносинах у судовому порядку.

Враховуючи вищенаведені правові висновки Великої Палати Верховного Суду, господарський суд зазначає, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів того, що Яворівська міська рада не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КепКо Юкрейн", а сама по собі обставина не звернення Яворівської міської ради з позовом протягом певного часового періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неможливість виконання позивачами функцій із захисту інтересів держави.

Городоцькою місцевою прокуратурою Львівської області недотримано також обов`язкової процедури, передбаченої абзацом 3 частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Наразі бездіяльність Яворівської міської ради не можна вважати встановленою за умов відсутності будь-яких звернень прокурора до зазначених органів місцевого самоврядування до подання позову з метою надання цим органам можливості відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави. Водночас поданим до позовної заяви листом від 21.05.2018 за № 05/31-59-18 керівник Яворівської місцевої прокуратури Львівської області лише повідомив відповідні органи про звернення до суду від їх імені та вже 25 травня 2018 року звернувся до Господарського суду Львівської області із відповідною позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "КепКо Юкрейн".

З огляду на наведене в сукупності, суд доходить висновку, що прокурором жодним чином не доведено нездійснення чи неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах позивачем - Яворівською міською радою (органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах).

У Постанові від 26.05.2020 ( справа № 912/2385/18), ) з метою забезпечення єдності судової практики у питанні застосування положень ГПК України у справах за позовами прокурорів Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду). За таких обставин, приймаючи до уваги те, що прокурором належним чином не обґрунтовано, що: - цей випадок є виключним для представництва прокуратурою інтересів держави в суді; - орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах не здійснює захисту інтересів держави або здійснює його неналежно (оскільки сам лише факт відсутності звернення суб`єкта владних повноважень із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту прав та інтересів); - наявні причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, суд дійшов висновку що у даному конкретному випадку відсутні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, а відтак, залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Відповідно до частини другої статті 123 Господарського процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким чином, питання про повернення з державного бюджету суми сплаченого при поданні даного позову судового збору буде вирішено в окремому процесуальному документі, у разі звернення прокурора до суду із відповідним клопотанням.

Керуючись частиною четвертою статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд роз`ясняє також, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись статтями 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі позивача - Яворівської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "КепКо Юкрейн" залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку статей 255 - 257 ГПК України до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення, з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, а також пункту 4 розділу X Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 21.09.2020

Суддя О.Д. Запотічняк