СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"28" вересня 2020 р. Справа № 917/1260/20

Суддя-доповідач Фоміна В.О., розглянувши апеляційну скаргу Комунального підприємства «Лубни-водоканал» (вх. №2438 П/2) на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020 постановлену у приміщенні Господарського суду Полтавської області суддею Ціленко В.А. у справі № 917/1260/20

за позовом Комунального підприємства «Лубни-водоканал», м. Лубни Полтавської області

до Лубенського міського голови Грицаєнко Олександра Петровича, м. Лубни Полтавської області

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020 відмовлено у відкритті провадження у справі.

Позивач з ухвалою суду не погодився, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020.

Також заявник апеляційної скарги просить поновити строк на оскарження ухвали, вважає, що строк пропущено з поважних причини, адже ухвалу суду від 07.08.2020 ним отримано 13.08.2020. На підтвердження надає копію оскаржуваної ухвали на якій у правому нижньому куті першого аркушу міститься дата, написана від руки: « 13.08.2020», а також копію документу від 13.08.2020 (п.4 додатків до апеляційної скарги "докази отримання копії ухвали Господарського суду Полтавської області").

Дослідивши матеріали апеляційної скарги суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 ГПК України визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Апеляційний господарський суд зазначає, що комплексний аналіз зазначених норм свідчить, що положення вказаної ст.259 ГПК по суті конкретизують та деталізують вимоги наведеного п. 3 ч. 3 ст.258 ГПК в частині, кому, які документи і яким саме чином має надіслати особа, яка подає апеляційну скаргу, зокрема і обов`язок цієї особи надіслати копію апеляційної скарги і доданих до неї документів саме листом з описом вкладення.

До такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.04.2019 у справі №914/1955/17.

Таким чином, в розумінні п. 3 ч. 3 ст. 258, ст. 259 ГПК України, належним доказом, що підтверджує направлення апелянтом іншій стороні у справі копії апеляційної скарги та документів, які додаються скаржником до апеляційної скарги та які відсутні у іншій сторони, є опис вкладення до цінного або рекомендованого листа, що надається до суду разом із апеляційною скаргою.

Відповідно до пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.1997 № 799 "Про затвердження Порядку оформлення поштових відправлень з вкладенням матеріалів звітності, розрахункових документів і декларацій" (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 1120 (1120-2003-п) від 18.07.2003) опис вкладення поштового відправлення відправник складає із зазначенням у ньому, зокрема, поіменного переліку предметів вкладення.

Опис вкладення повинен відповідати пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, відповідно до якого працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом зазначеного пункту правил, для здійснення перевірки працівниками поштового відділення відповідності вкладення опису, останній має містити перелік документів, які додаються до апеляційної скарги.

До матеріалів апеляційної скарги заявником додано розрахунковий документ ПАТ «Укрпошта» (чек), яким підтверджено здійснення розрахункової операції за послуги поштового зв`язку - направлення поштового відправлення відповідачу, однак до апеляційної скарги описи вкладення, як доказ направлення апеляційної скарги з додатками відповідачу заявником не додано.

Разом з тим, вимоги, встановлені у ст. 259 ГПК України, передбачають надання скаржником до апеляційної скарги опису вкладення до листа, що має підтвердити факт направлення іншій стороні, окрім копії апеляційної скарги, також копій документів, які додаються заявником до апеляційної скарги та які відсутні у іншої сторони.

Недотримання вимог статті 258 ГПК України, а саме відсутність належних доказів направлення апеляційної скарги прокурору та позивачу є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги, КП «Лубни-водоканал» необхідно надати суду докази надсилання апеляційної скарги та додатки до неї відповідачу листом з описом вкладення.

Відповідно до частини 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Крім того, відповідно до п.1 ч.1 ст.256 ГПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною 3 ст.256 ГПК України передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Ст.129 Конституції України передбачено, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Частиною 1 ст.119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З правового контексту наведених норм вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню.

Поважними визнаються такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Суд зазначає, що лише сам факт подання клопотання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Проте, надані заявником апеляційної скарги докази на підтвердження отримання оскаржуваної ухвали саме 13.08.2020 зазначених обставин не підтверджують. Відмітка у правому нижньому кутку на першому аркуші оскаржуваної ухвали зроблена від руки - « 13.08.2020» не є належним та допустимим доказом отримання ухвали саме 13.08.2020, таким доказом може бути, зокрема, поштове повідомлення про вручення поштового відправлення - ухвали від 07.08.2020, із відміткою уповноваженої особи про отримання та із зазначенням працівником поштового відділення штрих-коду, а також копія відповідного конверту.

Також не є належним доказом надана до апеляційної скарги копія документу від 13.08.2020 (п.4 додатків до апеляційної скарги "докази отримання копії ухвали Господарського суду Полтавської області"), оскільки з нього неможливо встановити ні документ, ні особу, яка його отримала .

Тож, наведені апелянтом доводи, викладені у клопотанні про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020, суддя-доповідач не визнає поважними.

Зазначене також є підставою для залишення апеляційної скарги без руху, з підстав визнання судом неповажними причини пропуску позивачем подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020 у даній справі.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги, КП «Лубни-водоканал» необхідно надати Східному апеляційному господарському суду письмові пояснення стосовно пропуску строку на апеляційне оскарження із викладенням підстав поважності пропуску строку та надати відповідні докази на підтвердження їх наявності.

Згідно частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 260 ГПК України також передбачено, що Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, відсутність належних доказів надсилання апеляційної скарги відповідачу, а також відсутність поважних причин пропуску строку на подання апеляційної скарги, унеможливлює суд відкрити апеляційне провадження у цій справі, ці обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя-доповідач,

УХВАЛИЛА:

1. Апеляційну скаргу КП «Лубни-водоканал» (вх. №2438 П/2) на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 07.08.2020 залишити без руху.

2. Встановити заявнику десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

3. Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач В.О. Фоміна