У Х В А Л А

16 вересня 2020 року м. Чернігівсправа № 927/565/20

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Книш Н.Ю., у судовій справі 927/565/20 розгляд якої здійснюється у порядку загального позовного провадження

за позовом: Заступника керівника Прилуцької місцевої прокуратури

в інтересах держави

вул. 1-го Травня, 50А, м. Прилуки, 17500

в особі позивача: Срібнянської селищної ради

вул. Миру, 43а, смт. Срібне, Срібнянський район, 17300

до відповідача: Державного підприємства "Прилуцьке лісове господарство"

вул. Київська, 288, м. Прилуки, 17500

про стягнення 267479 грн 26 коп. шкоди

За участю представників учасників справи:

від позивача: не прибув

від відповідача: Скалозуб Н.О., адвокат, ордер АА№1039100 від 27.07.2020

за участю прокурора Чернігівської обласної прокуратури Оліфір А.В.

ВСТАНОВИВ:

Заступником керівника Прилуцької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Срібнянської селищної ради подано позов про стягнення з відповідача - Державного підприємства "Прилуцьке лісове господарство" шкоди, у сумі 267479 грн 16 коп., завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме: 80243 грн 78 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 53495 грн 85 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Чернігівської обласної ради, 133739 грн 63 коп. - до спеціального фонду селищного бюджету Срібнянської селищної ради.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що 17.09.2019 до Срібнянського Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області надійшла заява від лісничого Сокиринського лісництва ДП "Прилуцьке лісове господарство" про те, що невстановлена особа здійснила незаконну порубку дуба звичайного в кількості 13 штук різного діаметру. В ході досудового розслідування кримінального правопорушення від Державної екологічної інспекції у Чернігівській області отримано розрахунок розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок спилювання ростучих дерев. Згідно такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665, Держекоінспекцією в Чернігівській області розраховано збитки, завдані державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі - 267479 грн 26 коп. Особу, яка здійснила незаконну порубку дерев у ході досудового розслідування кримінального правопорушення не встановлено.

Прокурор, посилаючись на положення п. 1 ч. 2 ст. 19, п. 5 ст. 64, ч. ч. 1, 5 ст. 86, п. 5 ч. 2 ст. 105 та ст. 107 Лісового кодексу України, вказує, що ДП "Прилуцьке лісове господарство" як постійний лісокористувач, має нести відповідальність за порушення вимог щодо ведення лісового господарства, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок на підвідомчій відповідачу території.

Крім того, прокурор стверджує, що у відповідності до ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів -50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

В обґрунтування підстав представництва прокурора в суді, Заступник керівника Чернігівської місцевої прокуратури, посилаючись на ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначає, що Срібнянською селищною радою належних заходів щодо судового захисту порушених інтересів держави та територіальної громади навіть після інформування місцевою прокуратурою про установлений факт порушення вимог законодавства, не вжито. Так, згідно листа Срібнянської селищної ради від 04.06.2029 №819/02-32, урочище "Соколівське" в якому сталася незаконна порубка, перебуває у державній власності, тому жодних заходів щодо заподіяної шкоди Срібнянською селищною радою не вживалося.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 01.07.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.07.2020.

22.07.2020 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від 21.07.2020 з доданим до нього клопотанням про поновлення строку на подання відзиву. А також до позовної заяви відповідачем додано заява про відшкодування витрат на професійну допомогу від 21.07.2020, відповідно до якої просить стягнути на свою користь 15000,00грн витрат професійну (правничу) допомогу.

У поданому відзиві відповідач зазначає, що в даному випадку ним розроблено та виконано всі можливі та залежні від нього заходи з охорони лісу від незаконної порубки, виявлення таких порубок, їх документуванню та передачі до правоохоронних органів для розшуку та притягнення до відповідальності винних осіб, а отже в його діях відсутня протиправна поведінка у вигляді бездіяльності. Відповідач стверджує, що Державна екологічна інспекція у Чернігівській області не проводила перевірку дотримання відповідачем вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів (із застосуванням вимірювальних засобів) не складала відповідно до законодавства акта за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, в якому був би встановлений факт неправомірної поведінки відповідача, як постійного лісокористувача, у формі бездіяльності щодо охорони лісу, та не здійснювала відповідних вимірювань. Відповідач вважає, що Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області не встановлено факту неправомірної поведінки відповідача, як постійного лісокористувача, у формі бездіяльності щодо охорони лісу, не здійснювалося відповідних вимірювань, не відомо на підставі яких даних здійснено розрахунок розміру завданої шкоди. Крім того, відповідач акцентує увагу суду, що урочище "Соколівське" (Срібнянський район, квартали 55-64 Сокиринського лісництва ДП "Прилуцьке ЛГ") є ботанічним заказником місцевого значення, відповідно до рішення Чернігівського облвиконкому від 04 грудня 1978 року №529, рішення Чернігівського облвиконкому від 27 грудня 1984 року №454, рішення Чернігівського облвиконкому від 28 серпня 1989 року №164, а також згідно з Проектом організації та розвитку лісового господарства державного підприємства "Прилуцьке лісове господарство" Чернігівського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агентства лісових ресурсів України, тобто є об`єктом природно-заповідного фонду Украйни, згідно статті 3 Закону України "Про природно-заповідний фонд України".

У підготовче засідання 27.07.2020 прибув уповноважений представник відповідача та прокурор.

Позивач у призначене судове засідання не прибув. Позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №367.

Ухвалою від 27.07.2020 відкладено підготовче засідання на 07 вересня 2020 р. на 10:00.

Від Прилуцької місцевої прокуратури надійшла відповідь на відзив №66-8361вих20 від 31.07.2020, в якій прокурор зазначив, що відсутні підстави для сумнівів, що посадовими особами ДП «Прилуцьке лісове господарство» при складанні акту огляду місця вчинення лісопорушення від 17.09.2019 допущено порушення при замірах діаметрів зрубаних дерев чи використання при цьому засобів, які не можуть використовуватися, відтак доводи відповідача в цій частині відзиву є безпідставними, крім того, у подальшому в рамках кримінального провадження отримано новий розрахунок розміру заподіяної шкоди, який проведено Державною екологічною інспекцією у Чернігівські області, з урахуванням діаметрів пнів, які визначені відповідачем у складеному його працівниками акті. Прокурор вказує, що відповідно до такс для обчислення розміру шкоди заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року №541, Державною екологічною інспекцією в Чернігівській області 30.07.2020 виконано розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної вирубки дерев на території ботанічного заказника місцевого значення «Соколівське» в кв.63 вид.5 Сокиринського лісництва ДП «Прилуцьке лісове господарство», сума заподіяних збитків становить 129354 грн. Прокурор зазначає, що чинним законодавством не визначено, що за фактами незаконної порубки дерев, проведення перевірки органами Державної екологічної інспекції України є обов`язковим, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. Що порушення вимог щодо охорони, забезпечення збереження лісового фонду, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів. За твердженням прокурора цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Від Прилуцької місцевої прокуратури надійшла заява №66-8360вих20 від 31.07.2020 про зміну підстав позову, зменшення розміру позовних вимог та повернення частини коштів, сплаченого судового збору, в якій зазначив, що розрахунок розміру завданої шкоди має бути проведений згідно такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здерев`яніле стебло, до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 р. № 541, додаток №1. Відповідно до виконаного 30.07.2020 Державною екологічною інспекцією в Чернігівській області розрахунку розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної вирубки дерев на території ботанічного заказника місцевого значення «Соколівське» в кв. 63 вид.5 Сокиринського лісництва ДП «Прилуцьке лісове господарство», сума заподіяних збитків становить 129354 грн. Розрахунок здійснено з урахуванням даних, наведених в акті огляду місця вчинення лісопорушення виявленого 17.09.2019, складеного посадовими особами ДП «Прилуцьке лісове господарство». Прокурор вважає що наявні підстави для зміни підстави позову, оскільки отримано новий розрахунок розміру заподіяної шкоди, який проведено з урахуванням іншої постанови Кабінету Міністрів України, а також наявні підстави для одночасного зменшення розміру позовних вимог. З урахуванням положень ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України з Державного підприємства «Прилуцьке лісове господарство» підлягає стягненню 129354,00грн шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, а саме: 38806 грн 20 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 25870 грн 80 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Чернігівської обласної ради, 64677 грн 00коп. - до спеціального фонду селищного бюджету Срібнянської селищної ради. Крім цього, прокурор зазначив, що при пред`явленні позову про стягнення 267479,26 грн прокуратурою області відповідно до підпункту 1 пункту 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» сплачено судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову (1,5% від 267479,26 грн складає 4012,19 грн), поруч з цим, у зв`язку із зменшенням позовних вимог сума судового збору, що підлягала б сплаті за подання позову про стягнення 129354,00грн складає 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних, тобто 2102,00 грн, отже, прокуратурою області зайво сплачено 1910,19 грн. Прокурор просить прийняти заяву про зміну підстав позову, зменшення розміру позовних вимог та повернення судового збору і подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням вказаної заяви. Стягнути з Державного підприємства «Прилуцьке лісове господарство» шкоду у сумі 129354,00 грн, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме: 38806 грн 20 коп. - до спеціального фонду Державного бюджету України, 25870 грн 80 коп. - до спеціального фонду обласного бюджету Чернігівської обласної ради, 64677 грн 00 коп. - до спеціального фонду селищного бюджету Срібнянської селищної ради. Стягнути з Державного підприємства «Прилуцьке лісові господарство» на користь прокуратури Чернігівської області судовий збір в сумі 2102,00 грн, сплачений за подачу даного позову. Повернути на рахунок прокуратури Чернігівської області зайво сплачену суму судового збору - 1910,19 грн.

Від Срібнянської селищної ради надійшло клопотання №04-09/1238 від 19.08.2020, в якому зазначила, що позовні вимоги заступника керівника Прилуцької місцевої прокуратури підтримує в повному обсязі та проти зміни підстав позову, зменшення розміру позовних вимог не заперечує та просить розглядати справу без її представника.

Від відповідача надійшла заява від 02.09.2020 про залишення позовної заяви без розгляду, в якій заперечує щодо змісту і вимог поданої Позивачем позовної заяви, вважає недоведеними і непідтвердженими зроблені в ній висновки про незабезпечення Відповідачем охорони та захисту лісів від незаконних рубок на підвідомчій йому території, та вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви Прокурора без розгляду, оскільки прокурором не обґрунтовано причини, які перешкоджали (перешкоджають) захисту інтересів держави належним суб`єктом, що є підставою для звернення Прокурора до суду, та не надав належних і допустимих доказів відповідно до вимог процесуального закону на підтвердження таких причин; позовну заяву підписано особою, яка не мала права її підписувати. Відповідач вказує, що у позовній заяві Прокурора відсутні підстави, аби зробити висновок про невиконання або неналежне виконання компетентним органом своїх функцій щодо захисту інтересів держави. Наданими у справу доказами прокурором не доведено, що селищна рада з об`єктивних і непереборних причин не могла або не хотіла (ухилялася) від подання позову до суду. Прокурором не надано доказів, що ним проведено перевірку компетентного органу з питань дотримання законодавства, а також, що встановлені факти неналежного виконання таким компетентним органом своїх функцій, що є підставою для представництва інтересів держави прокурором. Відповідач зазначив, що позовну заяву від імені Прокуратури має право підписувати виключно її Голова (керівник), а у випадку відсутності останнього - його перший заступник, а вже потім заступник прокурора, і тільки у випадках передбачених законом, що як вбачається з матеріалів справи, позовну заяву Прилуцької місцевої прокуратури підписано заступником керівника Прилуцької місцевої прокуратури, а не її керівником

В судове засідання 07.09.2020 з`явилися прокурор та представник відповідача.

Прокурор в судовому засіданні 07.09.2020 не заперечував проти задоволення клопотання позивача про розгляд справи без участі його представника. Представник відповідача поклався на розсуд суду при вирішенні даного клопотання.

Суд задовольнив письмове клопотання позивача про проведення підготовчого засідання 07.09.2020 без участі представника позивача.

Прокурор в судовому засіданні 07.09.2020 оголосив заяву про зміну підстав позову, зменшення розміру позовних вимог та повернення частини коштів, сплаченого судового збору.

Представник відповідача в судовому засіданні 07.09.2020 не заперечував проти задоволення заяви прокурора № 66-8360вих20 від 31.07.2020

В судовому засіданні 07.09.2020 суд прийняв до розгляду заяву прокурора № 66-8360вих20 від 31.07.2020 про зміну підстав позову, зменшення розміру позовних вимог та повернення частини коштів, сплаченого судового збору.

Прокурор в судовому засіданні 07.09.2020 усно заперечив проти задоволення заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та просив суд відкласти підготовче засідання для надання письмових заперечень на подану заяву про залишення позову без розгляду.

В судовому засіданні 07.09.2020 суд виніс протокольну ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 16.09.2020 о 12:00.

В судове засідання 16.09.2020 з`явилися прокурор та представник відповідача. Позивач був належним чином повідомлений про дату і час судового засідання згідно ухвали від 07.09.2020, яка була направлена на його адресу.

Від Прилуцької місцевої прокуратури надійшло заперечення №66-8982вих20 від 08.09.2020 на заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, в якому зазначив, що помилковою є оцінка відповідача щодо відсутності у даній справі підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Срібнянської селищної ради, та позиція щодо протиправності підписання позову заступником керівника Прилуцької місцевої прокуратури. Прокурор зазначив, що прокурором для забезпечення прав позивача та надання йому можливості самостійно звернутися з відповідним позовом до суду, Срібнянській селищній раді завчасно (03.06.2020) було надано необхідну інформацію про виявлені прокурором порушення та повідомлено перспективу пред`явлення позову до суду, однак, відсутність активної поведінки органу місцевого самоврядування, яка могла б свідчить про бажання самостійно звернутися до суду з позовом, свідчить про бездіяльність та дає підстави прокурору звернутися до суду в інтересах такого органу, що у даній справі прокурором реалізовано конституційну функцію представництва інтересів держави та позов подано виключно з цією метою, а не для захисту інтересів прокуратури Чернігівської області як юридичної особи чи її посадових осіб. Прокурор вказав, що право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено ст.24 Закону України «Про прокуратуру» до початку функціонування обласних та окружних прокуратур, право подання позовної заяви (заяв, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Відповідно до ст. 5 зазначеного Закону функції прокуратури здійснюються виключно прокурорами, перелік посад яких вказано у ст. 15 цього Закону. За ст. 12 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції до початку функціонування окружних прокуратур) у системі прокуратури України діють місцеві прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором. При цьому прокурори мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає в прокуратурі (ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»)

Відповідно до ст.169 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

У п.10 ч.2 ст.182 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Розглянувши заяву відповідача від 02.09.2020 про залишення позовної заяви без розгляду, суд відмовляє у її задоволенні виходячи з наступного.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Закон України "Про прокуратуру" визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.

Згідно з частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора України або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Аналізуючи зазначені вище положення, слід дійти висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Вирішуючи питання наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді Велика Палата Верховного Суду у постанові віл 26.05.2020 у справі №912/2385/18 дійшла висновку, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати, про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. При цьому, розумність строку визначається з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також, таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо (п. п. 38 - 40. 80).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернений прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (п. 43).

Поруч з цим, Законом України «Про прокуратуру», підзаконними нормативними актами, судовою практикою не визначено форму та строки повідомлення прокурором позивача про наявність підстав для вжиття заходів реагування та звернення до суду, як і кількість таких повідомлень.

03.06.2020 Срібнянським відділом Прилуцької місцевої прокуратури до Срібнянської селищної ради направлено лист № 66-6800вих-20, у якому викладено інформацію про факт вчинення вирубки зелених насаджень невстановленими особами в урочищі «Соколівське», чим заподіяно збитки у сумі 267 тис. грн., що є підставою для стягнення коштів на користь селищної ради з постійного лісокористувача. При цьому, прокурор намагався з`ясувати позицію органу місцевого самоврядування з вказаного питання, чи звертався раніше з таким позовом до суду та чи буде звертатися у майбутньому.

Як вбачається з відповіді від 04.06.2020 № 819/02-32, долученої до позовної заяви, селищна рада лише поінформувала про перебування урочища «Соколівське» у державній власності, у зв`язку з чим жодні заходи щодо відшкодування заподіяної шкоди не вживалися. Срібнянською селищною радою у листі від 04.06.2020 № 819/02-32 не висловлено бажання самостійно звернутися до суду з таким позовом, відсутні клопотання щодо надання документів, які можуть бути доказами у такому спорі. Будь-яка інформація про вжиття реальних заходів, спрямованих на поновлення інтересів держави та звернення з позовом до суду, відсутня.

Наведені обставини у сукупності свідчать про пасивність органу, уповноваженого на захист інтересів держави, а в даному випадку на безпосереднє поповнення спеціального рахунку місцевого бюджету Срібнянської селищної ради, та бездіяльність позивача, у зв`язку з чим, місцевою прокуратурою прийнято рішення про пред`явлення позову

У спорі за позовом органів прокуратури в інтересах держави прокурор не повинен доводити протиправність бездіяльності органу уповноваженого здійснювати захист інтересів держави. При цьому прокурор повинен надати можливість такому органу самостійно вжити заходи реагування на поновлення інтересів держави, що свідчить про безумовну поінформованість органу про наявність підстав для вжиття заходів реагування та звернення з позовом до суду.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру", право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно з п. 1 Прикінцевих і перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 2 пункту 2, пунктів 4 - 7, 9, 11 - 15, 17, 18, підпункту 1 пункту 19, пункту 20, пунктів 22 - 27 розділу I цього Закону, які набирають чинності з дня початку роботи відповідно Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур.

Згідно з п. 3 Прикінцевих і перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 27.05.2020 по адміністративній справі №819/478/17 з огляду на те, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у вказаній постанові Верховного Суду стосується правовідносин, які не є подібними правовідносинами у даній справі. Оскільки подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду визначається обставинами кожної конкретної справи.

За таких обставин, суд доходить висновку, що в даному випадку заступник керівника Прилуцької місцевої прокуратури правомірно звернувся до суду в інтересах держави в особі Срібнянської селищної ради.

За змістом статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 1 ст. 195 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через 60 днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Строк підготовчого провадження у даній справі було продовжено на 30 днів до 30.09.2020 відповідно до ухвали суду від 27.07.2020.

Згідно з ч. 2 ст.185 Господарського процесуального кодексу України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За приписами ч. 2 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Приймаючи до уваги обставини справи, суд доходить висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 42, 169, 170, 177, 182, 183, 185, 226, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Державного підприємства «Прилуцьке лісове господарство» (вул. Київська, 288, м. Прилуки, 17500; ідентифікаційний код 00993461) від 02.09.2020 про залишення позовної заяви без розгляду, відмовити.

2. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 30 вересня 2020 р. об 11:50 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Чернігівської області за адресою: проспект Миру 20, м. Чернігів, 14000, зал судових засідань № 307.

3. Явка уповноважених представників сторін у судове засідання обов`язковою не визнається.

При з`явленні в судове засідання повноважним представникам сторін мати при собі, відповідно до ст.60 Господарського процесуального кодексу України, документи, що підтверджують їх повноваження та документи, які посвідчують особу.

Звернути увагу учасників справи на те, що:

- за приписами п.8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

- згідно з ч.2 ст. 207 Господарського процесуального кодексу України, заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, суд залишає без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua/ або у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст ухвали складено 18.09.2020.

Суддя Н.Ю.Книш