ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 вересня 2020 року Справа № 923/253/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., при секретарі судового засідання Фінаровій О.Л., розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом: Компанії "Комбест Сервісіз ЛТД", Британські Віргінські острови, номер компанії БВО 1464071,

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Оздоровчий комплекс Енергія", с.Генічеська Гірка Генічеського району Херсонської області, ,

до відповідача-2: ОСОБА_1 м. Херсон, ІПН НОМЕР_1 ,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1:

- ОСОБА_2 , м. Херсон,

- ОСОБА_3 , м. Херсон,

- ОСОБА_4 , м. Київ,

- ОСОБА_5 , м. Херсон,

про витребування частки статутного капіталу учасників товариства.

За участю представників сторін:

від позивача - не з`явився;

від відповідача - 1- не з`явився;

від відповідача-2- адвокат ОСОБА_6 , адвокат Гілін Є.О.

від 3-х осіб на стороні відповідача-1 - не з`явились.

У відповідності до ч.1 п. 1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

в с т а н о в и в :

12 березня 2020 року Компанія "Комбест Сервісіз ЛТД" звернулась до Господарського суду Херсонської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Оздоровчий комплекс Енергія" та до ОСОБА_1 , в якій позивач просить витребувати з володіння ОСОБА_1 на користь КОМПАНІЇ "КОМБЕСТ СЕРВІСІЗ ЛТД" частку статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий Комплекс «Енергія» у розмірі 64,59 % статутного капіталу, що у грошовому виразі складає 6520663,00 грн.

Ухвалою від 06 квітня 2020 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Перше підготовче засідання у справі призначено на 05 травня 2020 року.

Ухвалою суду від 8 липня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 16 вересня 2020 року.

До початку судового засідання представником позивача надіслано на електронну адресу суду клопотання про відкладення судового засідання з розгляду справи по суті на іншу дату у зв`язку із його зайнятістю у судовому процесі щодо обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначене клопотання надійшло без електронного цифрового підпису.

При дослідженні клопотання позивача, судом встановлено, що останнє не містить електронного цифрового підпису заявника, що підтверджено складеними канцелярією Господарського суду Херсонської області довідкою, яка долучена до матеріалів справи.

Відповідно до частини 8 ст. 42 ГПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

За приписами статті 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" визначено, що електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням електронних цифрових підписів, регулюються законом. Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах (стаття 6 вказаного Закону).

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до статті 12 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Отже, створення електронного документа завершується накладенням електронного цифрового підпису його автора та надає електронному документу статусу оригіналу.

Таким чином, щоб мати статус оригіналу документа офіційного характеру, подані позивачем заяви повинні бути скріплені електронним цифровим підписом.

З надісланих на електронну адресу суду заяв представника позивача не вбачається можливості ідентифікувати підписувача, оскільки документ надісланий у вигляді файлу, який не скріплено електронним цифровим підписом. Оскільки оригінал документу в паперовій формі судом станом на дату проведення підготовчого засідання не отримано, надісланий електронною поштою без електронного цифрового підпису документ не може вважатися офіційними та братися судом до уваги, а тому суд залишає без розгляду клопотання позивача про відкладення судового засідання у справі, надіслану на електрону адресу Господарського суду Херсонської області.

16 вересня 2020 року у судове засідання з`явились представники відповідача-2. У судовому засіданні представники відповідача-2 заперечили проти відкладення розгляду справи.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.3 ст. 198 ГПК України, головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Одночасно, суд враховує, що відповідно до ч.5 ст. 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини 1 статті 237 Господарського процесуального кодексу України при ухваленні рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин; 4) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 5) як розподілити між сторонами судові витрати; 6) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог (ч. 2 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України).

З наведених норм вбачається, що прийняття судом рішення у справі залежить, зокрема, від того, чи підтримує особа, яка звернулась до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів (ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України), тобто позивач, заявлені власні позовні вимоги (предмет та підстави позову) станом на дату розгляду справи у суді, так як суд розглядає справу та, відповідно приймає рішення, виключно в межах заявлених позивачем вимог (ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання, суд позбавлений можливості ухвалити законне та обґрунтоване рішення (з урахуванням вимог, викладених у ст. 236 Господарського процесуального кодексу України).

Одночасно враховуючі, що згідно п. 4 ч. 5ст. 13 Господарського процесуального кодексу України господарський суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

При здійсненні правосуддя суд має виходити з необхідності дотримання основних засад господарського судочинства, зазначених в ст.ст. 2, 4 Господарського процесуального кодексу України, стосовно забезпечення права сторін на розгляд справ у господарському суді після їх звернення до нього у встановленому порядку, гарантованому чинним законодавством, та всебічно забезпечити дотримання справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

З метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, у зв`язку із необхідністю виклику у судове засідання представника позивача, суд вважає за доцільне відкласти розгляд справи по суті.

Керуючись статтями 2, 4, 13, 14, 198, 202, 232, 234, 235, 236, 237 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

1. Відкласти судове засідання з розгляду по суті справи № 923/253/20 на 20 жовтня 2020 року о 14:30 год., яке відбудеться в залі судових засідань № 207 Господарського суду Херсонської області (м. Херсон, вул. Театральна, 18).

2. Повідомити учасників справи про те, судове засідання з розгляду по суті справи № 923/253/20 відбудеться 20 жовтня 2020 року о 14:30 год.

3. Роз`яснити учасникам справи ст. 207 ГПК України, згідно положень якої під час розгляду справи по суті в учасників справи з`ясовується, чи мають вони заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

4. Явка представника позивача у судове засідання визнається обов`язковою.

5. Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили відповідно до приписів ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 21.09.2020.

Суддя С.В. Нікітенко