УХВАЛА

м. Київ

15.09.2020Справа № 910/6097/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Гулевець О.В. за участю секретаря судового засідання Капішон В.В. розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРУМ"

до Міністерства оборони України

про розірвання договору

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Кривошея Д. А.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРУМ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства оборони України про розірвання договору.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що відбулась істотна зміна обставин, якими сторони керувались при укладенні договору про постачання для державних потреб нафти і дистилятів (09130000-9) для техніки спеціального призначення (за кошти Державного бюджету України) від 02.10.2019 № 286/1/19/33, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОРУМ" та Міністерством оборони України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2020 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи постановив здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання у справі на 27.05.2020.

19.05.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

26.05.2020 на електронну пошту суду позивачем подано клопотання про відкладення підготовчого засідання.

У підготовче засідання 27.05.2020 представники учасників судового процесу не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.05.2020 суд відклав підготовче засідання у справі № 910/6097/20 на 24.06.2020.

23.06.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовче засідання 24.06.2020 представники учасників судового процесу не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2020 суд відклав підготовче засідання у справі № 910/6097/20 на 22.07.2020.

21.07.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовчому судовому засіданні 22.07.2020 суд оголосив про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 19.08.2020. Позивачу направлено ухвалу про виклик в судове засідання з розгляду справи по суті 19.08.2020.

19.08.2020 суд відклав розгляд справи по суті на 15.09.2020.

У судове засідання 15.09.2020 з`явився представник відповідача.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, проте належним чином був повідомлений про судове засідання, клопотань про відкладення судового засідання або про розгляд справи без участі представника позивача до суду не подав.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність залишення даного позову без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд справи господарським судом. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при не вчиненні позивачем певних дій.

У відповідності до ухвали Господарського суду м. Києва від 19.08.2020 суд викликав позивача у судове засідання з розгляду справи по суті на 15.09.2020.

На час проведення судового засідання 15.09.2020, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №840 представник позивача отримав ухвалу суду - 29.08.2020.

Отже, позивача повідомлено про дату, час та місце проведення судового засідання шляхом направлення на адресу позивача (01032, м. Київ, вул. Володимирська, 82-Г, 2 поверх, офіс 4-5) ухвали Господарського суду м. Києва від 19.08.2020 про виклик позивача у судове засідання на 15.09.2020 (поштове відправлення №010).

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 19.08.2020 про виклик у судове засідання, суд роз`яснив наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме, зокрема, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Однак, у судове засідання 15.09.2020 позивач не з`явився, пояснень щодо неможливості забезпечити явку свого представника позивач суду не надав, клопотань про розгляд справи без участі свого представника не направив.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 43 Господарського процесуального кодексу України зобов`язує учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зокрема, процесуальний закон наділяє учасників справи правом подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас Господарський процесуальний кодекс України встановляє обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

Поряд з тим, неявка представника позивача та відсутність будь-яких клопотань унеможливлює суд з`ясувати чи підтримує на цей час позивач свій позов.

На переконання суду, неподання позивачем в судовому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17 та від 04.09.2018 у справі №910/14047/17.

З урахуванням наведеного, оскільки представник позивача у судове засідання 15.09.2020 повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, з огляду на те, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, всебічному, повному і об`єктивному розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРУМ" до Міністерства оборони України про розірвання договору на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРУМ" до Міністерства оборони України про розірвання договору - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Гулевець