ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

25 вересня 2020 рокуСправа № 912/738/20

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Бестаченко О.Л., за участю секретаря судового засідання Буніна О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи № 912/738/20

за позовом: керівника Олександрійської місцевої прокуратури, 28000, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Чижевського, 1а, в інтересах держави в особі: Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації, 25022, м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 38,

до відповідачів: Дочірнього підприємство "Центргаз" Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз", 25006, м. Кропивницький, вул. Володарського, 67 та

Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням, 28000, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Героїв Сталінграду, 10,

про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 40 434,80 грн,

представники:

від прокуратури - Головіна Т.А., посвідчення прокурора від 04.09.2017 № 047835;

від позивача - Безугла С.Л., довіреність від 25.08.20 № 23-01-43/3312/0.23;

від відповідача 1 - Кропліс К.М., довіреність від 01.10.2019 № 18;

від відповідача 2 - участі не брали;

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Кіровоградської області знаходиться справа № 912/738/20 за позовом керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації до Дочірнього підприємство "Центргаз" Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" та Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 40 434,80 грн.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що оспорюванні додаткові угоди суперечать п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки укладені без належного підтвердження коливання цін на ринку природного газу в період виконання умов договору, що в свою чергу призвело до надмірної сплати бюджетних коштів на загальну суму 40 434,80 грн. Вказане, за доводами Прокурора, є підставою для визнання додаткових угод недійсними за нормами статей 203, 207, ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України.

Ухвалою від 24.02.2020 відкрито провадження у справі № 912/738/20; постановлено справу № 912/738/20 розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання та встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

Протокольною ухвалою від 23.03.2020 відкладено підготовче засідання по розгляду справи № 912/738/20 до 11:00 год. 22.04.2020.

З метою дотримання постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (з відповідним змінами) та задля збереження життя та здоров`я громадян України, господарський суд в ухвалі від 02.04.2020 повідомив учасників справи, що підготовче засідання, призначене на 22.04.2020 об 11:00 год, не відбудеться. Про дату і час наступного підготовчого засідання учасників справи буде повідомлено додатково ухвалою.

Ухвалою від 20.05.2020 призначено наступне підготовче засідання у справі № 912/738/20 на 12.06.2020 о 14:15 год.

09.06.2020 до господарського суду від Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням надійшов лист від 02.06.2020 № 02-42/02/234, в якому відповідач ІІ просить розглянути справу без його участі, в зв`язку з запровадженням карантинних заходів.

12.06.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

Ухвалою від 12.06.2020 зупинено провадження у справі № 912/738/20 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

26.05.2020 Великою Палатою Верховного Суду прийнято Постанову у справі № 912/2385/18.

20.07.2020 повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Ухвалою від 17.08.2020 поновлено провадження у справі № 912/2565/19. Підготовче засідання призначено на 08.09.2020 о 11:00 год.

25.08.2020 до суду від Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації надійшли заява від 25.08.2020 № 23-01-43/3313/0.23, за змістом якої позивач просить суд за результатами підготовчого засідання постановити ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначити справу до судового розгляду по суті, та пояснення від 25.08.2020 № 23-01-43/3314/0.1.

02.09.2020 від Олександрійської місцевої прокуратури надійшли пояснення від 01.09.2020 № 12.34-60-6422ВИХ-20.

08.09.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

Ухвалою від 08.09.2020 закрито підготовче провадження у справі № 912/738/20, справу № 912/738/20 призначено до судового розгляду по суті на 25.09.2020 на 13:45 год.

25.09.2020 господарський суд відкрив судове засідання.

У судовому засіданні брали участь прокурор, представники позивача та відповідача 1. Відповідач 2 у судове засідання не прибув, однак суд враховує лист Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням від 02.06.2020 № 02-42/02/234, в якому відповідач 2 просить розглянути справу без його участі.

Прокурор та представник позивача підтримали позовні вимоги, відповідач 1 просив залишити позов прокурора без розгляду у зв`язку з відсутністю підстав для представництва інтересів держави.

Судом з`ясовано обставини справи, досліджено докази та встановлено наступне.

Предметом розгляду у даній справі є позовні вимоги прокурора в особі Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації (далі - Департамент) про визнання недійсними Додаткових угод до Договору № Т6-18-0006 про постачання природного газу від 22.01.2018, укладеного між Олександрійським геріатричним пансіонатом з спеціальним відділенням та ДП "Центргаз" ВАТ по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз", які суперечать вимогам ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та укладення яких призвело до надмірної сплати бюджетних коштів, а також стягнення безпідставно сплачених коштів на користь бюджету в сумі 40 434,80 грн.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

За доводами прокурора порушення інтересів держави полягає у тому, що укладенням додаткових угод до договору поставки природного газу порушено матеріальні інтереси, оскільки з урахуванням цих угод заклад фактично отримав менше газу у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною. Крім цього зазначено, що Держаудитслужба є лише контролюючим органом, а не органом, уповноваженим державою здійснювати захист інтересів держави у разі їх порушення або загрози їх порушення, оскільки до його компетенції не віднесено "відповідні повноваження", а саме - здійснення захисту законних інтересів держави у даних спірних правовідносинах в суді. У той час, як Департамент не вжив належних заходів до усунення зазначених порушень в межах своїх повноважень, в т.ч. шляхом звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно ч. 4 наведеної статті, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках зазначених у наведеній статті із належним обґрунтуванням підстав для здійснення такого представництва.

Прокурор обґрунтовуючи наявність у Департаменту функцій зі здійснення фінансового контролю за використанням державних коштів, які виділялись Олександрійському геріатричному пансіонату з спеціальним відділенням для закупівель газу посилається на Положення про Департамент соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 06.02.2019 № 192-р, зокрема щодо забезпечення ефективності і цільове використання відповідних бюджетних коштів; організації та забезпечення внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту діяльності підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, за результатами проведеної роботи звітує Мінсоцполітики.

Судом встановлено, що договір від 22.01.2018 № Т6-18-0006 укладено за результатами проведення відкритих торгів у порядку, передбаченому Законом України "Про публічні закупівлі".

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать: органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Цей Закон застосовується: до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень (п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі").

За положеннями ч. 4 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. (абз. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі").

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення), визначено що реалізуючи державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, Державна аудиторська служба України, яка є центральними органами виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, має право звертатися до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 цього Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 826/9672/17).

З урахуванням наведеного, Східний офіс Державної аудиторської служби України є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель (аналогічний висновок у подібних правовідносинах щодо належності визначення позивачем у справі офісу Державної аудиторської служби викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.05.2019 у справі 911/1497/18).

Посилання прокурора на відсутність повноважень у Східного офісу Державної аудиторської служби України на звернення до суду із позовом про визнання недійсними додаткових угод до договору спростовується численною судовою практикою, в тому числі, постановами Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 904/5598/18 та від 17.08.2020 у справі № 913/73/19.

В матеріалах справи міститься лист Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 10.01.2020 № 04-11-25-17/97-2020 у відповідь на запит Олександрійської місцевої прокуратури, в якому вказано, що Східний офіс Держаудитслужби є органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Кіровоградської області. На даний час Східний офіс Держаудитслужби не звертався з відповідним позовом до Олександрійського геріатричного пансіонату та немає необхідних матеріалів та доказової бази для такого звернення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц навела висновок про те, що оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Посилання прокурора у позовній заяві на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження захисту державних інтересів, не є достатнім для прийняття судом рішення у такому спорі по суті, оскільки за змістом абзацу 2 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Саме лише посилання прокурором на порушення при прийнятті рішення тендерним комітетом та укладенні спірних додаткових угод вимог Закону України "Про публічні закупівлі" і невжиття Департаментом соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації відповідних заходів щодо усунення порушень при використанні бюджетних коштів, не є безумовними правовими підставами для здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави.

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 13.08.2020 № 905/1428/18.

Згідно Положення про Департамент соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської облдержадміністрації від 06.02.2019 за № 192-р, Департамент відповідно до визначених повноважень організовує та забезпечує внутрішній контроль та внутрішній аудит підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, за результатами проведеної роботи звітує Мінсоцполітики.

Таким чином, Департамент не наділений функціями фінансового контролю згідно вимог Закону України "Про публічні закупівлі", в той же час, відповідні функції покладено на спеціально уповноважений орган державної влади - Державну аудиторську службу України.

Господарський суд вважає, що захищати інтереси держави у спірних правовідносинах повинні насамперед спеціально уповноважені органи, яких наділено відповідною процесуальною дієздатністю.

Враховуючи обраний прокурором склад учасників провадження, господарський суд встановив відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у даній справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 дійшла висновку про те, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду). Такого ж висновку щодо застосування наведеної норми процесуального права дійшов і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 19.02.2019 у справі № 925/226/18.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, господарський суд звертає увагу прокурора, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи приписи п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" судовий збір може бути повернутий в разі звернення прокурора із відповідним клопотанням.

Керуючись ст. 53, п. 2 ч. 1 ст. 226, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації до Дочірнього підприємство "Центргаз" Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" та Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 40 434,80 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскаржена у встановленому Господарським процесуальним кодексом України порядку до Центрального апеляційного господарського суду.

Копії ухвали надіслати керівнику Олександрійської місцевої прокуратури (28000, Кіровоградська область, м. Олександрія. вул. Чижевського, 1а); Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 38); Дочірньому підприємству "Центргаз" ВАТ по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" (25006, м. Кропивницький, вул. Володарського, 67); Олександрійського геріатричного пансіонату з спеціальним відділенням (28000, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Героїв Сталінграду, 10); Кіровоградській обласній прокуратурі (на електронну адресу: ).

Повний текст ухвали складено та підписано 28.09.2020.

Суддя О.Л. Бестаченко