ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.09.2020 м. ДніпроСправа № 904/699/20

За позовом Державного підприємства "Конструкторське бюро "Південне" імені М.К. Янгеля", м. Дніпро

до Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова", м. Дніпро

про стягнення штрафних санкцій у розмірі 7 083 521,54 грн. за договором № 875 на виконання робіт від 10.02.2016 року.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Єпік А.М.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Дружина Т.Г., ордер № 1014772 від 02.07.2020 року, адвокат.

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємство "Конструкторське бюро "Південне" імені М.К. Янгеля" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" про стягнення з останнього штрафних санкцій у розмірі 7 083 521,54 грн. за договором № 875 на виконання робіт від 10.02.2016 року.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору № 875 на виконання робіт від 10.02.2016 року, а саме в частині забезпечення виконання робіт у строки, встановлені умовами договору.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.02.2020 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду від 01.11.2019 року усунути недоліки позовної заяви, а саме надати докази сплати судового збору у встановлених порядку та у розмірі 106 252,82 грн.

18.02.2020 року від Державного підприємства "Конструкторське бюро "Південне" імені М.К. Янгеля" до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 17.02.2020 року про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 17.03.2020 року о 11:30 год.

16.03.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н про відкладення розгляду справи.

16.03.2020 року електронною поштою від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 16.03.2020 року про відкладення розгляду справи.

У підготовче судове засідання 17.03.2020 року представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.03.2020 року підготовче судове засідання відкладено до 14.04.2020 року о 12:20 год.

06.04.2020 року електронною поштою від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 03.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

07.04.2020 року електронною поштою від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 03.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

07.04.2020 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 03.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

У підготовче судове засідання 14.04.2020 року представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 18.05.2020 року включно та підготовче судове засідання відкладено на 05.05.2020 року о 12:00 год.

15.04.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 11.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

24.04.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 24/04 від 24.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

У підготовче судове засідання 05.05.2020 року представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.05.2020 року підготовче судове засідання відкладено до 02.06.2020 року о 10:00 год.

29.05.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла уточнена позовна заява вих. № б/н від 25.05.2020 року.

29.05.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 29/05 від 29.05.2020 року про відкладення розгляду справи.

01.06.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 29.05.2020 року про проведення підготовчого судового засідання без участі представника.

У підготовче судове засідання 02.06.2020 року представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.06.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та підготовче судове засідання відкладено на 02.07.2020 року о 09:45 год.

У підготовчому судовому засіданні 02.07.2020 року сторонами надано пояснення, що виникають під час розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.07.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та підготовче судове засідання відкладено на 21.07.2020 року о 10:00 год.

17.07.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву вих. № б/н від 17.07.2020 року та нотаріальна заява свідка, що зареєстрована в реєстрі № 1497 від 17.07.2020 року щодо причин недотримання виконавцем строків виконання робіт за Договором № 875 від 10.02.2016 року (в порядку ст.ст. 66, 88 Господарського процесуального кодексу України).

20.07.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 20.07.2020 року про оголошення перерви та надання додаткового строку для надання відповіді на відзив на позовну заяву.

У підготовче судове засідання 21.07.2020 року представник позивача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 28.07.2020 року о 10:40 год.

27.07.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив вих. № б/н від 27.07.2020 року.

27.07.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 27/07 від 27.07.2020 року про відкладення підготовчого засідання.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено карантин на усій території України, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Крім того, 16.03.2020 року Рада суддів України з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано на період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо);

- припинити проведення особистого прийому громадян керівництвом суду;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну

- адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

- суддям та працівникам апарату суду при найменших ознаках захворювання вжити заходів щодо самоізоляції, повідомити про свій стан здоров`я відповідну установу охорони здоров`я та керівництво суду телефоном, е-mail.

Також Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

При визначенні особливостей роботи суду на період карантинних заходів слід враховувати спеціалізацію суду, інстанційність та відповідні категорії справ.

При вирішенні питання про можливість розгляду справ в режимі відеоконференції слід враховувати, що такий режим роботи суду не у повній мірі убезпечує від поширення захворювання, оскільки все ж передбачає необхідність явки громадян у декілька судів, які забезпечують проведення судового засідання у такому режимі.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

28.07.2020 року у підготовчому судовому засіданні сторонами зазначено, що ними було надано всі можливі та допустимі докази по справі.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.07.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 26.08.2020 року о 12:20 год.

25.08.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли письмові заперечення вих. № б/н від 21.08.2020 року на відповідь на відзив.

Представник відповідача у судовому засіданні 26.08.2020 року з розгляду справи по суті заявив усне клопотання про виклик свідка.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 87, ч. 1 ст. 88 Господарського процесуального кодексу України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка.

Відповідно до ст. 89 Господарського процесуального кодексу України, свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти. Суд має право зобов`язати учасника справи, який подав заяву свідка, забезпечити явку свідка до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Якщо свідок без поважних причин не з`явився в судове засідання або не взяв участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд не бере до уваги його показання. В ухвалі про виклик свідка суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання.

Підсумовуючи викладене вище, господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заявленого представником відповідача клопотання шляхом виклику ОСОБА_1 у судове засідання для допиту.

Згідно з ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є:1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.08.2020 року клопотання представника Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" про виклик свідка задоволено, викликано в якості свідка ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), судом попереджено свідка - ОСОБА_1 про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання відповідно до статті 384 Кримінального кодексу України завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках, - караються виправними роботами на строк до двох років або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років. Ті самі дії, поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині, або зі штучним створенням доказів обвинувачення чи захисту, а також вчинені з корисливих мотивів, - караються виправними роботами на строк до двох років або обмеженням волі на строк до п`яти років, або позбавленням волі на строк від двох до п`яти років, попереджено ОСОБА_1 про те, що згідно зі статтею 385 Кримінального кодексу України відмова свідка від давання показань або відмова експерта чи перекладача без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків у суді, Вищій раді правосуддя, Конституційному Суді України або під час провадження досудового розслідування, здійснення виконавчого провадження, розслідування тимчасовою слідчою комісією Верховної Ради України - караються штрафом від п`ятдесяти до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців. Не підлягає кримінальній відповідальності особа за відмову давати показання під час провадження досудового розслідування або в суді щодо себе, а також членів її сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом. Роз`яснено ОСОБА_1 , що відповідно до частин другої та третьої статті 66 Господарського процесуального кодексу України свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини. У разі неможливості прибуття до суду за викликом суду свідок зобов`язаний завчасно повідомити про це суд та зобов`язано Державне підприємство "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" забезпечити явку свідків у призначене судове засідання з розгляду справи по суті, в якому оголошено перерву до 15.09.2020 року о 10:30 год.

21.09.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла письмова промова у судових дебатах та заява вих. № б/н від 21.09.2020 року про розгляд справи за відсутності представника.

23.09.2020 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 23.09.2020 року про перехід до підготовчого провадження, у зв`язку з недобросовісністю позивача і необхідністю надання додаткових доказів.

Приймаючи до уваги необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку представника позивача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне оголосити перерву судовому засіданні з розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 194, 195, 196, 202, 216, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Оголосити перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 28.09.2020 року о 14:30 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання № 3-401 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

позивачу:

- у строк до 28.09.2020 року: письмові пояснення на заяву відповідача про перехід до підготовчого провадження (копію письмових пояснень направити на адресу відповідача, докази надсилання надати до суду);

3. У випадку безпосередньої участі учасників справи в судовому засіданні, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання заходів карантинного режиму (у разі продовження його дії на період розгляду справи), у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту (масок, рукавичок, тощо).

4. На період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", обмежити доступ в судове засідання осіб, які не є представниками учасників справи (вільних слухачів).

5. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.Г. Бєлік