ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

22 вересня 2020 року справа № 923/1031/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П. за участю секретаря судового засідання Борхаленко О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі:

позивача-1: Херсонської обласної ради, м.Херсон

позивача-2: Південного офісу Держаудит служби України, м. Одеса

до відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю "Олешківський маслозавод", м.Олешки, Херсонська область

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради, м.Херсон

про визнання недійсними угод та стягнення коштів

за участю представників сторін:

прокурор - Коваленко Т.О. від позивача-1: не з`явився

від позивача-2: не з`явився

від відповідача: Крижановський М.М. - адвокат

від третьої особи: не з`явився

в с т а н о в и в:

Провадження у справі відкрито за позовною заявою заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України, в якій просить:

1) визнати недійсними угоду № 1 про доповнення договору № 24 від 05.02.2018 від 21.02.2018 та угоду № 2 про доповнення договору № 24 від 05.02.2018 від 12.03.2018 укладені між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ТДВ "Олешківський маслозавод";

2) стягнути з ТДВ "Олешківський маслозавод" 61673грн., які товариство отримало в результаті виконання укладених додаткових угод №1 від 21.02.2018 та №2 від 12.03.2018 про доповнення договору № 24 від 05.02.2018 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ТДВ "Олешківський маслозавод" в дохід обласного бюджету.

Ухвалою суду від 23 січня 2020 року провадження у справі № 923/1031/19 зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 912/2385/18.

10.02.2020 за вх. № 308/20 до суду від заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області надійшло клопотання про залучення співвідповідача до участі у справі - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради.

Ухвалою суду від 29 липня 2020 року поновлено провадження у справі № 923/1031/19, продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, продовжено строк проведення підготовчого провадження на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, призначено підготовче засідання по справі на 22 вересня 2020 року.

14.09.2020 за вх. № 6856/20 до суду надійшла заява від ТДВ "Олешківський маслозавод" про залишення позовної заяви без розгляду.

15.09.2020 за вх. № 1945/20 до суду від заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області надійшло клопотання в порядку ст.ст. 80, 81 ГПК України.

18.09.2020 за вх. № 6977/20 до суду від Херсонської обласної ради надійшли письмові пояснення з приводу заявлених прокурором вимог, відповідно до яких просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

22.09.2020 за вх. № 2/1929/20 від прокурора у справі Коваленко Т. О. надійшли пояснення щодо заяви відповідача-1 про залишення позовної заяви без розгляду.

Позивач-1,-2, третя особа у підготовче засідання 22.09.2020 не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення засідання, про що свідчать залучені до матеріалів справи поштові повідомленні, про причини неявки своїх представників суд не повідомили.

В судовому засіданні 22.09.2020 суд розглядає клопотання заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області (вх. № 308/20 від 10.02.2020) про залучення співвідповідача до участі у справі - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради.

Так зазначене клопотання обґрунтоване тим, що одним із предметів позову є визнання недійсними додаткових угод №1 від 21.02.2018 та №2 від 12.03.2018 до договору № 24 від 05.02.2018, укладених між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ТДВ «Олешківський маслозавод». Укладення вказаних спірних угод, на думку прокурора, ґрунтувалось на волевиявленні сторін правочину та відповідно бажанні настання наслідків пов`язаних з їх укладенням.

Відповідно до ч. 1, 3-4 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Враховуючи викладене, господарський суд вважає за доцільне залучити до участі у справі в якості співвідповідача Херсонський ліцей Херсонської обласної ради (), що сприятиме з`ясуванню всіх обставин справи, прийняттю законного і обґрунтованого рішення, зважаючи на той факт, що Херсонський ліцей Херсонської обласної ради виступає стороною спірних додаткових угод.

В судовому засіданні 22.09.2020 суд розглядає заяву від ТДВ "Олешківський маслозавод" про залишення позовної заяви без розгляду, яка обґрунтована тим, що позовна заява від імені Херсонської місцевої прокуратури підписана особою, яка не мала на це відповідних повноважень.

Так, відповідач-1 зазначає, що заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області Чемерис І.М. був уповноважений підписувати та подавати до суду позовну заяву лише у разі відсутності на дату її підписання і подання керівника місцевої прокуратури та його першого заступника. Проте, доказів відсутності 16.09.2019 року та 26.11.2019 року керівника Херсонської місцевої прокуратури та його першого заступника та покладення обов`язків керівника на заступника керівника Чемериса І.М. позивачем не надано. Обґрунтовуючи зазначену заяву, відповідач-1 посилається на положення Закону № 1697-VІІ та ГПК України (ст.ст. 3, 53, 56, 226, 236) та практику Верховного Суду України (постанови Верховного Суду від 25.09.2019 року в справі № 819/198/17 та у справі № 819/1761/16, ухвала від 25.09.2019 року у справі № 819/3567/15, постанова від 27.05.2020 року у справі № 819/478/17).

Суд зазначає, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Межі повноважень прокурора передбачені як Господарським процесуальним кодексом України, так і Законом України «Про прокуратуру».

Згідно з ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Повноваження прокурора передбачені ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якою у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У наведених випадках прокурор виконує функцію представництва інтересів держави, яка є його конституційним обов`язком.

Представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави у випадках та порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» у редакції на час пред`явлення позову. Право подання позовної заяви (заяв, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про прокуратуру» функції прокуратури здійснюються виключно прокурорами, перелік посад яких вказано у ст. 15 цього Закону.

За ст. 10 Закону України «Про прокуратуру» у системі прокуратури діють регіональні прокуратури, до яких належать прокуратури областей, Автономної Республіки Крим, міст Києва та Севастополя.

При цьому прокурори мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає в прокуратурі (ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»).

Пунктом 6.1 наказу Генеральної прокуратури України №186 від 21.09.2018 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень» визначено, що позови (заяви) слід надсилати до суду за підписом Генерального прокурора, його першого заступника та заступників, керівників регіональних і місцевих прокуратур, їхніх перших заступників та заступників.

Таким чином, не можна ототожнювати статус прокурора, що здійснює представництво інтересів держави в суді, зі статусом представника в адміністративному процесі, а тому посилання відповідача-1 на постанови Верховного суду в адміністративних справах ( як то №819/478/17 від 27.05.2020, №819/198/17 від 25.09.2019) не є релевантними, оскільки у зазначених справах позовна заява подана на захист прав, свобод та інтересів прокуратури, як самостійного позивача у статусі юридичної особи, а не на виконання прокурорської функції представництва інтересів в суді (п. 25 постанови від 25.09.2019, п. 28 постанови від 27.05.2020).

Види представництва сторін у суді, врегульовані ст. ст. 56-61 Господарського процесуального кодексу України, передбачають обов`язковий порядок правових відносин між представником і особою, яку він представляє. Повноваження ж прокурора при здійсненні представництва інтересів держави в суді визначені ст. 53 Господарського процесуального кодексу України.

Здійснюючи представництво інтересів держави, прокурор не обмежений волею суб`єкта, від імені якого він представляє інтереси держави, і діє автономно, незалежно від нього, окрім випадків, встановлених законом (ч, 2 ст. 55 Господарського процесуального кодексу України).

У даній справі прокурор реалізує конституційну функцію представництва інтересів держави та позов подано виключно з цією метою, а не для захисту особистих прав та інтересів Херсонської місцевої прокуратури області як юридичної особи.

Таким чином, слід розмежовувати прокуратуру в організаційних зносинах з державними органами, як юридичну особу, де оскаржуються дії її службових осіб (надання чи ненадання відповіді на звернення тощо), як роботодавця (щодо звільнення чи притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника), як в ході організаційно-господарської роботи (стороною договорів щодо ремонту приміщень прокуратур, поставки газу тощо) так і в ході виконання її конституційних функцій, як органу держави, зокрема щодо здійснення представництва інтересів держави в суді.

У першому випадку - як юридичну особу - прокуратуру представляє її керівник, в разі його відсутності перший заступник, в разі його відсутності відповідний заступник. Більше того, юридичними особами є лише Офіс Генерального прокурора та обласні прокуратури.

А в другому випадку - як орган держави - функції прокуратури здійснюються виключно прокурорами, що визначені ч.1 ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»

За таких обставин, суд доходить висновку, що позов заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури заявлений з підстав спрямованих на виконання конституційних функцій, як органу держави, з метою захисту інтересів держави, а отже не повинен бути підписаний виключно керівником.

Таким чином, заява відповідача-1 про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Суд в судовому засіданні розглядає клопотання заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області у порядку ст. ст. 80, 81 ГПК України, відповідно до якого останній просить поновити строк для подання та витребування доказів; задовольнити клопотання та долучити до матеріалів справи докази направлення сторонам листів про намір звернутися до суду (№35-13808-19 від 17.09.2019 та №35-13814-19 від 17.09.19), копії платіжних доручень, що підтверджують суму сплачених коштів за поставлений товар ТДВ «Олешківський маслозавод»; зобов`язати Херсонський ліцей Херсонської обласної ради надати докази, які підтверджують факт отримання Херсонським ліцеєм ХОР від ТДВ «Олешківський маслозавод» товару (накладі), на виконання вимог договору №24 від 05.02.2018.

Відповідно до частини 1 статті 81 ГПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Так, за змістом частини 2 статті 80 ГПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 80).

Прокурором клопотання про витребування доказів заявлене з пропуском встановленого ГПК України строку. Так, як свідчать матеріали справи, прокурор звернувся з позовом до суду 16 вересня 2019 року, вказане ж клопотання заявлене позивачем 15 вересня 2020 року, тобто через рік після звернення до суду.

Водночас, прокурор належними та допустимими доказами не обґрунтував неможливість його належного подання у встановлений ГПК України строк з причин, що не залежали від нього. Такі причини судом також не встановлені.

Відповідно до частини 4 статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненнями нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оскільки прокурором не доведено поважність причин пропуску процесуального строку на подання клопотання про витребування доказів, а також враховуючи, що поновлення пропущеного процесуального строку порушить закладений в основі процесуального законодавства принцип рівності, який є складовою більш широкого розуміння поняття "справедливого судового розгляду", суд залишає без розгляду клопотання прокурора в порядку ст. ст. 80, 81 ГПК України.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадку залучення співвідповідача.

Таким чином, у зв`язку із залученням співвідповідача, підготовче засідання необхідно відкласти.

Разом з тим, суд зазначає, що згідно з приписами ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи принцип незмінності складу суду, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з метою дотримання розумного строку, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду справи поза межами встановленого ГПК України.

Керуючись ст.48, 182, п.2 ч.2 ст.183, 233, 234, 235 ГПК України, суд

постановив:

1. Клопотання заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області (вх. № 308/20 від 10.02.2020) про залучення співвідповідача - задовольнити.

2. Залучити до участі у справі № 923/1031/19 в якості співвідповідача Херсонський ліцей Херсонської обласної ради (73003, м. Херсон, вул. Полтавська, 89, Код ).

3. Відмовити у задоволенні заяви ТДВ "Олешківський маслозавод" (вх. № 6856/20 від 14.09.2020) про залишення позовної заяви без розгляду.

4. Залишити без розгляду клопотання (вх. № 1945/20 від 15.09.2020) заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в порядку ст.ст. 80, 81 ГПК України.

5. Продовжити строк розгляду справи на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

6. Відкласти підготовче засідання на 03 листопада 2020 року о 12:00 за адресою: м.Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 208.

7. У разі направлення учасниками справи у судове засідання уповноважених представників, останнім необхідно мати при собі, відповідно до вимог ст.60 ГПК України, документи, що підтверджують повноваження таких представників.

8. Встановити строк відповідачу-2, Херсонському ліцею Херсонської обласної ради, для подання до суду відзиву на позовну заяву (з доказами надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів), належним чином завірених копій статутних та реєстраційних документів не пізніше 16.10.2020.

9. Встановити строк прокурору, позивачам для подання до суду відповіді на відзив відповідача-2 (у разі отримання відзиву) протягом п`яти днів з дня отримання відзиву, але не пізніше 28.10.2020.

10. Копію ухвали надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвала відповідно до ч.1 ст.235 ГПК України набирає законної сили з дня її оголошення і оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.09.2020.

Суддя В.П.Ярошенко