УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

24.09.2020Справа № 910/14300/20

За позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Поліпласт» (52064, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Сурсько - Литовське, вул. Польова, буд. 56)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Гіппо» (01042, м. Київ, провул. Новопечерський, буд. 19/3, корп. 2, каб. 33)

Про стягнення 131 371, 64 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з додатковою відповідальністю «Поліпласт» (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гіппо» (далі - відповідач) про стягнення заборгованості за договором поставки в розмірі 131 371, 64 грн, з яких 122 429, 28 грн сума основного боргу, 7 392, 71 грн сума пені, 1 549, 65 грн сума 3 % річних. Також позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням з боку відповідача його зобов`язань за договором поставки № 030114-21/1п від 03.01.2014, в частині оплати поставленого товару.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

В описі вкладення у цінний лист, який додаюється позивачем, як підтвердження направлення позовної заяви з додатками відсутній номер поштового відправлення.

В накладній (службовий чек) 340в графі «одержувач» зазначено: «Фізична особа ТОВ ГІППО Київ, 01042», проте назва вулиці та номер будинку не зазначені.

Суд також звертає увагу, що на накладній відсутній підпис відправника.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви належного підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу.

Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Пунктом 3 частини 3 вказаної статті визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так позивач надав розрахунок основної суми боргу, пені та 3 % річних, які на думку позивача підлягають стягненню з відповідача за прострочення оплати поставленого за договором товару, при цьому позивач не зазначив в позовній заяві жодних обґрунтувань щодо настання строку виконання зобов`язання по оплаті для відповідача та періоду розрахунку, а відтак і дату початку прострочення відповідача.

Суд зазначає, що наданий розрахунок не може вважатись обґрунтованим з огляду на те, що позовна заява не місить обґрунтування визначення позивачем саме такого періоду прострочення відповідача.

За умовами договору (п. 5.4.) оплата за поставлений товар здійснюється покупцем кожні 21 календарних днів після його реалізації.

За умовами ст. 530 Цивільного кодексу України зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Позивач в позовній заяві не наводить жодних обґрунтувань щодо настання події реалізації поставленого відповідачу за договором товару та не надає жодних доказів на підтвердження факту реалізації відповідачем відповідного товару та дат реалізації товару. За вказаних обставин сума основного боргу в розмірі 122 429, 28 грн, про стягнення якої просить позивач не є обґрунтованою, оскільки не обґрунтованим є факт настання строку оплати поставленого товару.

Також при здійснення розрахунку 3 % річних та пені позивачем не враховані положення ст. 253 Цивільного кодексу України, якою внормовано, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи вказане позивачем не обґрунтовані суми 3 % річних та пені, про стягнення яких він заявляє позовні вимоги, адже не обґрунтований ні строк настання виконання зобов`язання, ні період початку прострочення відповідача.

Таким чином позивачу необхідно надати обґрунтований розрахунок суми основного боргу, 3 % річних та пені із зазначенням дати настання строку виконання зобов`язань по оплаті, зазначенням станом на яку дату подається розрахунок, дати початку та закінчення розрахунку, періоду нарахування та розміру 3 % річних та пені із врахуванням статей 253, 530, 625 Цивільного кодексу України, п. 1.9. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 14 від 17.12.2013 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань" та п. 5.4., 5.7. договору, укладеного між сторонами.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Поліпласт» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї належних доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек);

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї обґрунтованого розрахунку позовних вимог.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.