ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"15" вересня 2020 р. Cправа № 902/271/19

Господарський суд Вінницької області у складі: головуючого судді - Матвійчука Василя Васильовича, суддів - Міліціанова Романа Валерійовича, Маслія Ігоря Володимировича, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Заступника прокурора Вінницької області (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, 21050) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

до: Управління освіти Жмеринської міської ради Вінницької області (вул. Київська, 1А, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100)

до: Фізичної особи - підприємця Короля Миколи Петровича ( АДРЕСА_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Жмеринську міську раду Вінницької області (вул. Центральна,буд.4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100)

про визнання додаткових угод недійсними

за участю секретаря судового засідання Марущак А.О.,

представників сторін:

прокурор Ігнатов Р.Г. з наказом;

позивача Кучабська В.В. згідно Положення ;

відповідача Управління освіти - Гуменюк В.М. за довіреністю;

відповідача ФОП Король М.П. - не з`явився;

третьої особи - не з`явився

У С Т А Н О В И В :

На розгляд Господарського суду Вінницької області надійшла позовна заява № 08-117вих-19 від 01.04.2019 заступника прокурора Вінницької області в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області до Управління освіти Жмеринської міської ради Вінницької області та Фізичної особи - підприємця Короля Миколи Петровича з наступними позовними вимогами:

- визнати недійсною додаткову угоду без номера до договору № 10/2019 на закупівлю товару від 05.03.2019, укладену між Управлінням освіти Жмеринської міської ради Вінницької області та Фізичною особою - підприємцем Король Миколою Петровичем;

- визнати недійсною додаткову угоду без номера до договору № 10/2019 на закупівлю товару від 13.03.2019, укладену між Управлінням освіти Жмеринської міської ради Вінницької області та Фізичною особою - підприємцем Король Миколою Петровичем.

Обґрунтовуючи позовні вимоги заступник прокурора посилається на те, що Управлінням освіти Жмеринської міської ради Вінницької області проведено відкриті торги щодо закупівлі - основний словник національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 15530000-2 - Вершкове масло (масло вершкове з коров`ячого молока)4580 кг. з очікуваною вартістю 698, 450 грн, що становить 152,50 грн. за 1 кг., переможцем яких визначено ФОП Король М.П. з остаточною ціновою пропозицією 320600,00 грн, тобто з ціною за масло по 70 грн за 1 кг.

За результатами проведених торгів між Управлінням освіти Жмеринської міської ради Вінницької області та ФОП Король М.П. укладено договір № 10/2019 про закупівлю товару від 12.02.2019, предметом якого визначено масло вершкове з коров`ячого молока з річним обсягом постачання 4580 кг. Строк поставки товару до 31.12.2019. Ціна договору - 320600 грн.

У подальшому між покупцем та постачальником укладено 2 додаткові угоди, у яких, збільшено ціну за одиницю товару, без зміни суми договору із одночасним зменшенням кількості одиниць товару. Унаслідок укладення додаткових угод ціну за 1 кілограм масла збільшено з 70 грн до 84,50 грн, тобто на 14,50 грн (+20,7 % до первинної ціни), кількість зменшено з 4580 кг. до 3794 кг., що на 786 кг. менше від початкової кількості та остаточна ціна стала вищою за ту пропозицію, яку пропонував інший учасник під час проведення торгів.

На переконання прокурора, оспорювані додаткові угоди від 05.03.2019, № 2 від 13.03.2019 суперечать вимогам ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому мають бути визнані судом недійсними.

Ухвалою суду від 05.04.2019 позов залишено без руху на підставі ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України та встановлено прокурору строк для усунення виявлених недоліків: 5 днів з дня вручення ухвали суду.

12.04.2019 до суду надійшов лист № 08-145вих-19 від 12.04.2019 на виконання ухвали суду від 05.04.2019.

Ухвалою суду від 16.04.2019 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №902/271/19 з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 07.05.2019.

24.0.2019 до суду надійшов відзив від 22.04.2019 відповідача 1, в якому Управління зазначає, що відповідно до роз`яснення Мінекономрозвитку «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю» від 07.04.15. №3302-05/11398-07 у залежності від коливання ціни товару на ринку, сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі.

Згідно з п.2 розділу 11 Договору 10/2019 від 12.02.2019 ціна може змінюватися за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі.

У зв`язку з тим, що законодавчо не визначений конкретний перелік уповноважених органів, якими можуть бути надані підтверджуючі документи, щодо коливання цін на ринку, а також відповідно до Положення про Державну службу статистики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2014 N 481, Держстат України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, одним з основних завдань якого є реалізація державної політики у сфері статистики. Держстат України відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, організовує і проводить статистичні спостереження за соціально-економічними та демографічними явищами і процесами, шляхом збирання форм державної статистичної звітності та проведення спеціально організованих статистичних спостережень. З огляду на вищевикладене, інформація Держстату України про коливання ціни товару на ринку є достатнім обґрунтуванням для внесення змін до договору про закупівлю.

З огляду на вище викладене та відповідно до поданої заяви ФОП Король М.П. від 03.02.2019 і довідки Головного управління статистики у Вінницькій області № 03.3-30/75-19 від 04.03.2019, Тендерним комітетом Управління освіти Жмеринської міської ради було прийняте рішення про збільшення ціни на масло в межах 10 відсотків, про що між покупцем та постачальником було укладено Додаткову угоду від 05.03.2019 до Договору № 10/2019, якою ціну на масло збільшено до 76,93 грн. за один кілограм, що становить 9,9% вартості.

В подальшому ФОП Король М.П. 13.03.2019 звернувся із заявою до Управління освіти Жмеринської міської ради з проханням змінити ціну на масло у бік збільшення в межах 10 відсотків, у зв`язку з коливанням ціни на масло на ринку. Для обґрунтування даної заяви ФОП Король М.П. надав довідку Головного управління статистики у Вінницькій області № 03.3-30/79-19 від 11.03.2019 . На підставі даних документів Тендерним комітетом Управління освіти Жмеринської міської ради було прийняте рішення про другий етап збільшення ціни на масло в межах 10 відсотків, про що між покупцем та постачальником було укладено Додаткову угоду від 13.03.2019 до договору № 10/2019, якою ціну на масло збільшено до 84,50 грн. за один кілограм, що становить 9,8% вартості. наведено заперечення проти позову.

Враховуючи те, що ФОП Король М.П. було надано Управлінню освіти Жмеринської міської ради Вінницької області дві довідки Головного управління статистики у Вінницькій області, а саме: № 03.3-30/75-19 від 04.03.2019 та № 03.3-30/79-19 від 11.03.2019, у своїй сукупності вони містять відомості щодо коливання ціни на масло.

11.04.2019 Тендерним комітетом управління освіти Жмеринської міської ради було виявлено технічну помилку, а саме у додатковій угоді від 13.03.2019 до Договору № 10/2019, невірно вказано номер довідки Головного управління статистики у Вінницькій області, про що негайно складено протокол про виявлення технічної помилки.

02.06.2019 від заступника прокурора Вінницької області до суду подано відповідь № 08-172вих-19 від 02.05.2019 на відзив, в якій прокурор наголошує, що у відповідності до роз`яснення Міністерства економічного розвитку торгівлі України від 27.10,2016 № 3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору", внесення змін до договору про закупівлю у залежності від коливання ціни товару на ринку повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим. Таким чином, однією з ключових підстав для збільшення ціни за одиницю товару є коливання ціни на ринку, яке має бути обґрунтовано та документально підтверджено.

Довідки Головного управління статистики у Вінницькій області, на підставі який було укладено оспорювані додаткові угоди містять інформацію щодо середньої споживчої ціни на масло вершкове у торговій мережі Вінницької області у січні 2019 року та в лютому цього ж року. При цьому, у них не зазначено відомостей щодо попередньої споживчої ціни та факту коливання цін, причини та умови, що сприяли такому коливанню.

Ухвалою суду від 07.05.2019 підготовче засідання відкладено на 12.06.2019 з підстав неявки сторін та невиконання останніми вимог ухвали від 16.04.2019.

21.05.2019 до суду надійшли пояснення позивача від 20.05.2019 по суті спору.

10.06.2019 до суду надійшли пояснення прокурора №08-220 вих-19 від 10.06.2019.

11.06.2019 до суду надійшла заява позивача від 11.06.2019, а якій зазначено, що позивач повідомив суд про всі обставини, які йому відомі.

За результатами судового засідання 12.06.2019 судом продовжено строк підготовчого провадження по справі на 30 днів. Підготовче засідання відкладено на 09.07.2019. Застосовано до відповідача Фізичної особи-підприємця Короля Миколи Петровича заходи процесуального примусу у вигляді штрафу за ухилення від вчинення дій, покладених судом ухвалами від 16.04.2019, 07.05.2019.

02.07.2019 до суду надійшли пояснення відповідача 1 щодо укладення та виконання договору про закупівлю товару № 10/2019 від 12.02.2019, та докази в підтвердження його виконання.

03.07.2019 до суду надійшли пояснення позивача у справі де останнім наведено свою позицію щодо звернення прокурора із зазначеним позовом до суду та щодо виконання своїх обов`язків органом державного фінансового контролю.

З огляду на категорію та складність даного спору, з метою повного та об`єктивного вирішення спору, ухвалою суду від 09.07.2019 призначено колегіальний розгляд даної справи.

Ухвалою суду від 15.07.2019 справу прийнято до свого провадження колегіальним складом суду у складі: головуючий суддя Матвійчук В.В., судді Міліціанов Р.В. Нешик О.С., розгляд справи розпочато спочатку та призначено підготовче засідання на 03.09.2019.

22.08.2019 на адресу суду від представника ФОП Короля М.П., адвоката Пригоцького В.А. надійшла заява про невизнання позову заступника прокурора.

22.08.2019 на адресу суду від Управління освіти Жмеринської міської ради Вінницької області надійшли заперечення на позовну заяву.

Розпорядженням керівника апарату суду №02.1-28/193/2019 від 03.09.2019 суддю Нешик О.С. виведено зі складу колегії суддів по справі № 902/271/19, у зв`язку з перебуванням у відпустці. Для розгляду вказаної справи сформовано колегію у складі: головуючого судді Матвійчука В.В., суддів: Маслія І.В., Міліціанова Р.В.

Ухвалою суду від 06.09.2020 справу прийнято до провадження новим складом суду, розгляд справи розпочато спочатку та призначено підготовче засідання на 30.09.2019.

18.09.2019 на адресу суду від прокуратури надійшли пояснення №08-357вих-19 по суті спору.

27.09.2019 на адресу суду від відповідача 1 надійшли письмові пояснення від 26.09.2019.

За наслідками судового засідання 30.09.2019 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Жмеринську міську раду Вінницької області, підготовче засідання відкладено на 21.10.2019.

Ухвалою суду від 21.10.2019 продовжено строк підготовчого провадження по справі на 30 днів, відкладено підготовче засідання на 14.11.2019.

З метою дотримання єдності судової практики та врахування правової позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах, ухвалою суду від 14.11.2019 провадження у справі зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2358/18.

Ухвалою суду від 26.08.2020 провадження у справі поновлено, призначено підготовче засідання на 09.09.2020.

08.09.2020 до суду надійшла заява б/н від 08.09.2020 представника відповідача 2 - адвоката Прироцького В.А., в якій представник, посилаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18, просить залишити без розгляду позов заступника прокурора в даній справі.

09.09.2020 до суду надійшла заява б/н від 08.09.2020 відповідача 1 про долучення до справи доказів, а саме копії звіту про виконання договору про закупівлю UA-2019-01-11-001613-с.

За результатами слухання справи 09.09.2020 за участю прокурора у справі, представників позивача та відповідача 2, суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 15.09.2020, про що постановлено відповідну ухвалу у протокольній формі.

Н визначену судом дату з`явився прокурор у справі, представник позивача та відповідача 1. Відповідач 2 та третя особа правом участі в засіданні суду не скористалися, при цьому суд зважає, що про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема, представника відповідача 2 - під розписку у судовому засіданні 09.09.2020, третьої особи - ухвалою суду від 09.09.2020, яка направлена на електронну адресу.

При розгляді справи прокурором заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи листа № 08-107вих-19 від 26.03.2019 Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області, яке задоволено судом, про що зазначено у протоколі судового засідання від 15.09.2020.

Заслухавши пояснення прокурора та представників позивача і відповідача 1, дослідивши матеріали справи, суд з`ясував, що відповідно до частин 1, 3 ст.7 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.

Згідно з ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі", уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Відповідно до Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №459 від 20.08.2014, Міністерство є уповноваженим органом у сфері державних закупівель. Основними завданнями Міністерства є формування та забезпечення державної політики у сфері державних закупівель, державного замовлення.

Отже, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері державних закупівель.

Водночас Держаудитслужба є органом, уповноваженим здійснювати від імені держави контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі, при цьому право на звернення до суду в інтересах держави про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства немає.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель та дії Державної аудиторської служби у разі виявлення за результатами моніторингу порушень вимог Закону регламентовано ст.7-1 Закону України "Про публічні закупівлі". (надалі Закон № 922)

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, дотриманням законодавства про державні закупівлі. Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Відповідно до пунктів 8,10 ч.1 ст.10 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю", у Державної аудиторської служби України є право звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.11.2018 у справі №820/8558/15 та постанові від 03.10.2018 у справі № 804/8443/16, аналізуючи вказані норми права, вказала, що звернення до суду в інтересах держави можливе лише у випадку незабезпечення підконтрольними установами вимог щодо усунення порушень законодавства з питань збереження і використання активів, виявлених під час здійснення державного фінансового контролю.

Аналогічного висновку про відсутність повноважень у вказаного органу дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 21.03.2019 у справі №912/898/18.

Суд не заперечує, що орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використання коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Держаудитслужба набуває статусу позивача внаслідок звернення до суду, якщо підконтрольна установою не забезпечила виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів, однак у спірних правовідносинах Держаудитслужба не набула статусу позивача.

Відповідно до пояснень позивача у справі, Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області моніторинг та перевірка процедур що є предметом у даній справі не проводився, відтак позивач стверджує, що у органа державного фінансового контролю відсутні правові підстави для звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Як передбачено ч. 3 ст. 53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (ч. 5 ст. 53 ГПК України).

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Аналізуючи вказану норму, необхідно виокремити модель звернення прокуратури до суду, за якою:

1) прокуратура повинна звернутись до органу, в інтересах якого вважає за необхідне звернутись до суду, з клопотанням про захист порушених прав даного органу;

2) орган зобов`язаний розглянути звернення і надати свою реакцію: вважати, що права не порушено або повідомити прокуратуру, що орган звернеться самостійно до суду за захистом своїх прав;

3) у випадку ігнорування, орган прокуратури може набути відповідного статусу.

Звертаючись до господарського суду з позовною заявою Прокуратура Вінницької області додала копію повідомлення в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", адресоване Управлінню Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області (т.1, а.с. 69), яке надіслала адресату разом з позовною заявою (т. 1, а.с. 22).

Отже, подаючи позовну заяву до суду 02.04.2019, Прокуратура Вінницької області одночасно надіслала повідомлення про захист порушених прав позивача, що є порушенням.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначає суд з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Відповідну позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, повний текст якої оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 20.07.2020.

На підтвердження підстав звернення до суду з даним позовом прокурором в судому засіданні 15.09.2020 заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи лист Прокуратури Вінницької області № 08-107вих-19 від 23.03.2019 адресованого Управлінню Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області з повідомленням про виявлене порушення ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та намір звертатися до Господарського суду Вінницької області з позовною заявою в інтересах держави в особі Північного офісу державної аудиторської служби в особі Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області про визнання недійсними додаткових угод. Одночасно прокурор просив в найкоротший термін надати інформацію, чи проводилися відповідні перевірки законності укладення сторонами договору додаткових угод та чи зверталось Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області до суду з позовом про визнання їх недійсними.

У відповідь на означене повідомлення прокуратури Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області в листі № 26-02-05-17/1550 від 26.03.2019 повідомило, що з позовними вимогами про визнання недійсними додаткових угод від 05.03.2019 та від 13.03.2019 до суду не зверталось; моніторинг закупівлі вершкового майна Управлінням освіти Жмеринської міської ради відповідно до норм статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" та перевірка законності укладення сторонами вищезазначених додаткових угод Управлінням не проводилась.

При цьому, Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області в поясненнях, адресованих суду, наголошує на тому, що рішення про початок моніторингу закупівель приймається за наявності однієї або декількох таких підстав визначених частиною другою статті 7-1 ЗУ "Про публічні закупівлі", і таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю.

Частиною шостою статті 7-1 Закону № 922 визначено, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - Висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

З огляду на відсутність визначеною нормою підстав, позивачем не проводився моніторинг та перевірка процедур що є предметом у даній справі.

За таких обставин, із поданих у справі доказів не вбачається ні бездіяльності, ні неналежного виконання обов`язків щодо захисту інтересів держави суб`єктом владних повноважень - Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області.

При цьому на момент звернення з позовом до суду прокурором взагалі не з`ясовано позиції органу щодо можливості самостійного звернення чи не звернення, що суперечить ст. 23 Закону "Про прокуратуру", позаяк Управлінню Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області не надано розумного строку прореагувати на звернення прокурора. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Більше того матеріали справи не містять доказів того, що компетентний орган не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом, а сама по собі обставина не звернення з позовом без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неможливість виконання позивачем функцій із захисту інтересів держави, при цьому лист яким прокурор повідомив відповідний орган про звернення до суду від його імені не свідчить про дотримання абз.3 ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви, поданої прокурором в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Відповідно ч.2 ст.226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Статтею 7 Закону України "Про судовий збір" визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, за відсутності відповідного клопотання прокурора питання про повернення сплаченого судового збору наразі судом не вирішується.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 232-235, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов заступника прокурора Вінницької області в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області до Управління освіти Жмеринської міської ради Вінницької області та Фізичної особи - підприємця Короля Миколи Петровича про визнання недійсними додаткових угод від 05.03.2019 та від 13.03.2019 до договору № 10/2019 на закупівлю товару від 05.03.2019 справі №902/271/19 - залишити без розгляду.

Примірник ухвали надіслати учасникам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України .

Дата складання повного тексту ухвали 17.09.2020.

Головуючий суддя Матвійчук В.В.

Судді Міліціанов Р.В.

Маслій І.В.

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - прокурора Вінницької області (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, 21050)

3 - Північний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

4 - Управління освіти Жмеринської міської ради Вінницької області (вул. Київська, 1А, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100)

5 - Фізична особа - підприємець Король Микола Петрович ( АДРЕСА_1 )

6 - Жмеринська міська рада Вінницької області (вул. Центральна,буд.4, м. Жмеринка, Вінницька область, 23100