УХВАЛА

21 вересня 2020 року

м. Київ

Справа № 922/3212/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І.М. (головуючий), Колос І.Б., Малашенкової Т.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України"

на рішення господарського суду Харківської області від 18.12.2019 та

постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.07.2020

за позовом акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України"

до комунального підприємства "Тепловодосервіс" Лозівської районної ради

про стягнення 733 519,01 грн.,

ВСТАНОВИВ:

22.07.2020 (згідно з відмітками на конверті) акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" (далі - АТ НАК "Нафтогаз України", скаржник) звернулося через Східний апеляційний господарський суд до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просило скасувати рішення господарського суду Харківської області від 18.12.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.07.2020 (дата складення повного тексту постанови - 06.07.2020) зі справи № 922/3212/19; ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Крім того, скаржник просив поновити строк на касаційне оскарження спірних судових актів у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 19.08.2020 касаційну скаргу АТ НАК "Нафтогаз України" у справі № 922/3212/19 залишено без руху з підстав недодержання заявником вимог статті 290 ГПК України щодо надання суду документа про підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

04.09.2020 (згідно з відмітками на конверті) скаржник подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, разом з документом про сплату судового збору, на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 19.08.2020.

Право на апеляційний перегляд справи та лише у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення визначено пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України, який кореспондується з положеннями статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та частиною першою статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Предметом позову в даній справі є стягнення 733 519,01 грн., з яких: пеня у сумі 566 772,67 грн., 3% річних у сумі 51 145,61 грн. та інфляційні втрати у сумі 115 600,73 грн., - за неналежне виконання відповідачем договору купівлі-продажу природного газу від 15.12.2015 № 2028/16-БО-32 (далі - договір). Позов у зазначеній справі подано у 2019року.

Поряд із цим пунктом 2 частини третьої статті 287 цього Кодексу визначено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Частиною сьомою статті 12 ГПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 встановлено у розмірі 1 921 грн.

Отже, ціна позову у справі № 922/3212/19 не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому колегія суддів звертає увагу скаржника, що в силу зазначеної вище вимоги пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України випадки відкриття касаційного провадження у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, залежать виключно від обставин конкретної справи та значення кожної з них для формування єдиної правозастосовчої практики.

Необхідність відкриття касаційного провадження скаржник обґрунтовує її фундаментальністю для формування єдиної правозастосовчої практики. При цьому зазначає про необхідність відступлення від висновків щодо застосування норм Закону України "Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення за спожиті енергоносії" у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду та застосованих судами в оскаржуваних судових актах.

З огляду на наведене та, беручи до уваги обставини справи, предмет спору та доводи скаржника, колегія суддів вважає, що доводи скаржника про значення справи № 922/3212/19 для АТ НАК "Нафтогаз України" не є очевидно неприйнятними на стадії прийняття касаційної скарги та відкриття касаційного провадження.

Частинами першою та другою статті 294 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги, а також про витребування матеріалів справи. До відкриття касаційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття касаційного провадження.

Заперечень на касаційну скаргу не надходило.

Відповідно до частини третьої статті 294 ГПК України питання про відкриття касаційного провадження у справі вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 292 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Положеннями частини четвертої статті 294 ГПК України визначено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Проаналізувавши касаційну скаргу після усунення недоліків, Верховний Суд дійшов висновку, що вона відповідає вимогам статті 290 ГПК України щодо її форми та змісту. Так касаційна скарга подана на підставі пункту 2 частини першої статті 287 ГПК України, з обґрунтуванням того, в чому полягає порушення норм матеріального та процесуального права судом першої інстанції після апеляційного перегляду справи апеляційною інстанцією, з урахуванням вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України, пункту 2 частини другої статті 287 ГПК України та підпункту "а" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України, що є достатнім обґрунтування для касаційного розгляду.

За приписами частини тринадцятої статті 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною четвертою статті 301 ГПК України перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.

Щодо клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження спірних судових актів, Верховний суд зазначає про таке.

Відповідно до частин першої та другої статті 288 ГПК України: касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення; учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Водночас відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11.03.2020 № 211 (із подальшими змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року на усій території України встановлено карантин.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX (далі - Закон № 540-IX), який набрав чинності 02.04.2020, розділ X "Прикінцеві положення" ГПК України доповнено пунктом 4 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Однак відповідно до пункту 1 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-ІХ (далі - Закон № 731-ІХ), який набрав чинності 17.07.2020, пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України викладено в новій редакції: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону № 731-ІХ він набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Верховним Судом встановлено, що постанова Східного апеляційного господарського суду від у справі № 922/3212/19 ухвалена 01.07.2020, повний текст складено 06.07.2020, скаржником отримана 09.07.2020, що підтверджується інформацією про відстеження даного листа на сайті http://ukrposhta.ua, а також копією конверта Східного апеляційного господарського суду, долученого до касаційної скарги.

За таких обставин надіслана 22.07.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційна скарга у справі № 922/3212/19 подана із дотриманням вимог частини першої статті 288 ГПК України, через строк на касаційне оскарження в даному випадку не був пропущений, а тому клопотання про поновлення строку залишається без розгляду.

Керуючись частиною тринадцятою статті 8, статтями 234, 288, 294, частиною четвертою статті 301 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" на рішення господарського суду Харківської області від 18.12.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.07.2020 у справі № 922/3212/19 та здійснити перегляд зазначених судових актів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

2. Учасники справи мають право подати відзиви на касаційну скаргу до 06 жовтня 2020 року до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Колос

Суддя Т. Малашенкова