РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.08.2020Справа № 910/19011/19

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу

за позовомПублічного акціонерного товариства "Укрнафта"
доНаціонального антикорупційного бюро України
Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива"
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державна аудиторська служба України третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Рахункова палата
провизнання недійсним договору
Представники:
від позивача:Бунечко В.І. - представник за довіреністю Кисельов Є.В. - представник за довіреністю
від відповідача-1:Клименко Є.С. - представник на підставі наказу
від відповідача-2:Буняк В.С. - представник за довіреністю
від третьої особи-1:Шуваєва С.О. - представник за довіреністю
від третьої особи-2:не з`явились
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

28.12.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" з вимогами до Національного антикорупційного бюро України та Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" про визнання договору від 14.05.2018 № 163, укладеного між Національним антикорупційним бюро України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива", недійсним.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що укладеним між відповідачами договором від 14.05.2018 № 163 порушено права позивача, що є підставою для визнання його недійсним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2020 відкрито провадження у справі № 910/19011/19 та прийнято позовну заяву до розгляду, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.03.2020.

03.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшов відзив.

05.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про залучення до участі у справі третіх осіб, відповідно до якої позивач просить суд залучити до участі у розгляді справи Державну аудиторську службу України та Рахункову палату в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

13.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів.

13.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшов відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.02.2020 залучено до участі у справі третю особу-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державну аудиторську службу України та третю особу-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Рахункову палату.

20.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив.

24.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли доповнення та додаткові пояснення до клопотання про витребування доказів.

26.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшло клопотання про колегіальний розгляд справи.

Відповідно до частини 1 статті 33 Господарського процесуального кодексу України справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 10 зазначеної статті якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Розглянувши клопотання відповідача-2 про призначення колегіального розгляду, суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаного клопотання та відсутність підстав для його задоволення, оскільки призначення колегіального розгляду справи здійснюється суддею в провадженні якого перебуває справа залежно від складності спірних матеріально-правових відносин, натомість, суд не вбачає підстав для розгляду даної справи колегіально. Відтак, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача-2 про призначення колегіального розгляду справи.

28.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи-1, надійшли пояснення щодо позову.

02.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи-1, надійшли пояснення щодо позову.

У підготовчому засіданні 02.03.2020 судом оголошено перерву до 19.03.2020.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.03.2020 суд викликав третю особу-2 у підготовче засідання на 19.03.2020.

13.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшли заперечення на відповідь на відзив.

18.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи-2 надійшли пояснення та клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

18.03.2020 на електронну пошту Господарського суду міста Києва надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

У підготовчому засіданні 19.03.2020 судом оголошено перерву до 23.04.2020 для забезпечення процесуальних прав всіх учасників судового процесу під час дії карантинних заходів.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.03.2020 суд викликав учасників справи у підготовче засідання на 23.04.2020.

У підготовчому засіданні 23.04.2020 судом оголошено перерву до 25.05.2020 для забезпечення процесуальних прав всіх учасників судового процесу під час дії карантинних заходів.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2020 суд викликав учасників справи у підготовче засідання на 25.05.2020.

25.05.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

У підготовчому засіданні 25.05.2020 судом оголошено перерву до 15.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.05.2020 клопотання позивача про витребування доказів задоволено частково, зобов`язано Національне антикорупційне бюро України та Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" надати суду в строк до 15.06.2020 належним чином завірені копії договору від 14.05.2018 № 163 про закупівлю послуг за державні кошти, укладеного між відповідачами з усіма додатками.

11.06.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

15.06.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про долучення документів.

У підготовчому засіданні 15.06.2020 суд, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України, постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 09.07.2020.

24.06.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів та постановлення окремої ухвали.

У судовому засіданні 09.07.2020 суд протокольною ухвалою постановив повернутися на стадію підготовчого провадження у зв`язку із необхідністю витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.07.2020 зобов`язано Національне антикорупційне бюро України та Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" надати суду в строк до 22.07.2020 належним чином завірені копії договору від 14.05.2018 № 163 про закупівлю послуг за державні кошти, укладеного між відповідачами з усіма додатками в повному обсязі.

У підготовчому засіданні 09.07.2020 судом оголошено перерву до 23.07.2020.

21.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

21.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшли документи на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів для долучення до матеріалів справи.

22.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшла заява про відвід судді та заява про роз`яснення судового рішення.

23.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли додаткові пояснення.

У підготовчому засіданні 23.07.2020 представник відповідача-1 подав усне клопотання про ознайомлення з матеріалами справи у зв`язку із необхідністю узгодження своєї позиції щодо заяви про роз`яснення судового рішення.

У підготовчому засіданні 23.07.2020 суд, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України, постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 27.08.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2020 відмовлено у задоволенні заяви Національного антикорупційного бюро України про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/19011/19.

27.08.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник третьої особи-2 у судове засідання 27.08.2020 не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином.

У судове засідання 27.08.2020 з`явилися представники позивача, відповідачів та третьої особи-1 та надали пояснення по суті справи.

Представник позивача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких у повному обсязі підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд їх задовольнити.

Представники відповідача надали пояснення по суті справи, відповідно до яких заперечили проти заявлених позовних вимог та просять суд відмовити у задоволенні позову.

У поясненнях щодо позову залучені судом треті особи (Державна аудиторська служба України та Рахункова палата) зазначили про те, що рішення у даній справі, а саме встановлення судом факту порушення Національним антикорупційним бюро України норм чинного законодавства в частині проведення експертизи в рамках кримінального процесу не вплине на права та обов`язки зазначених органів.

Стосовно заяви про роз`яснення судового рішення суд зазначає, що під час судового засідання 27.08.2020 представник відповідача-2 заявив суду, що не наполягає на розгляді вказаної заяви, про що зазначено у протоколі судового засідання. У зв`язку із цим суд протокольною ухвалою залишив дану заяву без розгляду.

У судовому засіданні 27.08.2020 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши надані суду докази, суд

ВСТАНОВИВ:

14.05.2018 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівлі (www.prozorro.gov.ua) було опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів № UA-2018-05-14-002195-а Код за ДК 021:2015 - 79310000-0 (послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків).

Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації; підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі" відсутні.

Так, за результатами публічних закупівель, 14.05.2018 між Національним антикорупційним бюро України (замовник за договором) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" (виконавець за договором) укладено договір про закупівлю послуг за державні кошти № 163, відповідно до умов якого виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик надати послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків, на виконання постанови старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Плюшкіна А.Ю. 13.03.2018 у кримінальному провадженні № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 358 КК України, код за ДК 021:2015 - 79310000-0 (послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків) (далі по тексту - послуги), КЕКВ 2240, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити послуги у строки та на умовах, встановлених даним договором.

Відповідно до пункту 2.1. договору ціна договору становить 44 902,00 без ПДВ. Ціна договору (загальна вартість послуг за договором) визначені з урахуванням всіх витрат виконавця, які необхідно понести виконавцю у зв`язку з наданням послуг замовнику згідно кошторису, що додається до договору.

Додатком № 1 до договору від 14.05.2018 № 163 сторонами погоджено кошторис на надання послуг спеціаліста з оцінювання економічних наслідків.

Позивач зазначає, що внаслідок укладення відповідачами спірного договору про закупівлю послуг за державні кошти від 14.05.2018 № 163, було порушено права позивача, зокрема на інформацію щодо власної господарської діяльності.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначає, що договір про закупівлю послуг за державні кошти від 14.05.2018 № 163 укладений з метою, що суперечить інтересам держави та суспільства, всупереч вимогам статті 203 Цивільного кодексу України, із порушенням статті 71 Закону України "Про судову експертизу", статей 3-4, 10 Закону України "Про публічні закупівлі", статей 71, 101-102, 110, 242-244 Кримінального процесуального кодексу України, а отже, вказаний правочин має бути визначний недійсним на підставі статті 215 Цивільного кодексу України.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог, відповідач-1 у відзиві на позовну заяву зазначає, що спірний правочин укладено між відповідачами, а отже прав та законних інтересів позивача порушено не було. Також, відповідач-1 стверджує, що предметом публічної закупівлі, за наслідками якої укладено договір від 14.05.2018 № 163, є послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків, а не експерта.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог, відповідач-2 у відзиві на позовну заяву зазначає, що позов направлений на оскарження дій та рішень органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження № 0000722 від 16.04.2015, а також отримання інформації (документів) у вказаному кримінальному провадженні в порядку, не передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України. Відповідач-2 наголошує, що згідно частини 1 статті 4 Господарського кодексу України не є предметом господарських правовідносин відносини, що виникають у кримінальному провадженні на підставі реалізації учасниками кримінального процесу своїх прав та повноважень. Отже, відповідач-2 стверджує, що предмет спору не пов`язаний із здійсненням позивачем його господарської діяльності. Більше того, аргументи, наведені позивачем, стосуються розслідування кримінального провадження, оскарження дій детективів Національного антикорупційного бюро України, а також питання допустимості доказів у кримінальному проваджені.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

В силу норм статті 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 7 статті 179 Господарського кодексу України передбачено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

У відповідності до норм статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно зі статтею 203 Цивільного кодексу України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

У силу припису статті 204 Цивільного кодексу України правомірність правочину презюмується. Отже, обов`язок доведення наявності обставин, з якими закон пов`язує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача.

Як встановлено судом, 14.05.2018 між Національним антикорупційним бюро України (замовник за договором) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" (виконавець за договором) укладено договір про закупівлю послуг за державні кошти № 163, відповідно до умов якого виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик надати послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків, на виконання постанови старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Плюшкіна А.Ю. від 13.03.2018 у кримінальному провадженні № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 358 КК України, код за ДК 021:2015 - 79310000-0 (послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків) (далі по тексту - послуги), КЕКВ 2240, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити послуги у строки та на умовах, встановлених даним договором.

Отже, предметом спірного договору є послуги спеціаліста з оцінювання економічних наслідків.

Судом встановлено, що позивач не є стороною даного договору, разом з тим, як вбачається з предмету договору, останній укладено на виконання постанови старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Плюшкіна А.Ю. від 13.03.2018 у кримінальному провадженні № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 358 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що групою детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 212, частиною 4 статті 368, частиною 2 статті 364, частиною 1 статті 366, частинами 3, 4 статті 358, частиною 2 статті 205-1, частиною 3 статті 209 Кримінального кодексу України. В межах зазначеного кримінального провадження № 0000722 досліджуються господарські операції Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" з продажу нафти на біржових аукціонах, проведених у 2015 році.

Таким чином, з огляду вищевикладене, судом встановлено, що укладення спірного правочину між відповідачами впливає на права та обов`язки позивача - Публічного акціонерного товариства "Укрнафта", оскільки стосується його господарської діяльності.

При цьому, суд зазначає, що вказаний правочин за своєю правовою природою не є договором про закупівлю послуг спеціаліста з оцінювання економічних наслідків (як вбачається з предмета договору) з огляду на наступне.

Відповідно до статті 71 Кримінального процесуального кодексу України спеціалістом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками і може надавати консультації та висновки під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок.

Спеціаліст може бути залучений для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складення схем, планів, креслень, відбір зразків для проведення експертизи тощо) сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування і судом під час судового розгляду, а також для надання висновків у випадках, передбачених пунктом 7 частини четвертої цієї статті.

Сторони кримінального провадження мають право під час судового розгляду заявляти клопотання про залучення спеціаліста або використання його пояснень і допомоги.

Спеціаліст має право: 1) ставити запитання учасникам процесуальної дії з дозволу сторони кримінального провадження, яка його залучила, чи суду; 2) користуватися технічними засобами, приладами та спеціальним обладнанням; 3) звертати увагу сторони кримінального провадження, яка його залучила, або суду на характерні обставини чи особливості речей і документів; 3-1) викладати у висновку відомості, що мають значення для кримінального провадження і щодо яких йому не були поставлені запитання; 4) знайомитися з протоколами процесуальних дій, в яких він брав участь, і подавати до них зауваження; 5) одержувати винагороду за виконану роботу та відшкодування витрат, пов`язаних із його залученням до кримінального провадження; 6) заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом; 7) надавати висновки з питань, що належать до сфери його знань, під час досудового розслідування кримінальних проступків, у тому числі у випадках, передбачених частиною третьою статті 214 цього Кодексу.

Спеціаліст зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, дізнавача, прокурора, суду і мати при собі необхідні технічне обладнання, пристрої та прилади; 2) виконувати вказівки сторони кримінального провадження, яка його залучила, чи суду та давати пояснення з поставлених запитань; 3) не розголошувати відомості, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження та процесуальних дій, що здійснюються (здійснювалися) під час нього, і які стали відомі спеціалісту у зв`язку з виконанням його обов`язків; 4) заявити самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Кодексом.

За приписами статті 69 Кримінального процесуального кодексу України експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Експерт має право: 1) знайомитися з матеріалами кримінального провадження, що стосуються предмета дослідження; 2) заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; 3) бути присутнім під час вчинення процесуальних дій, що стосуються предметів та об`єктів дослідження; 4) викладати у висновку експертизи виявлені в ході її проведення відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких йому не були поставлені запитання; 5) ставити запитання, що стосуються предмета та об`єктів дослідження, особам, які беруть участь у кримінальному провадженні; 6) одержати винагороду за виконану роботу та відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням експертизи і викликом для надання пояснень чи показань, у разі, якщо проведення експертизи не є службовим обов`язком особи, яка залучена як експерт; 7) заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом; 8) користуватися іншими правами, передбаченими Законом України "Про судову експертизу".

Експерт не має права за власною ініціативою збирати матеріали для проведення експертизи. Експерт може відмовитися від давання висновку, якщо поданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків. Заява про відмову має бути вмотивованою.

Експерт зобов`язаний: 1) особисто провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому запитання, а в разі необхідності - роз`яснити його; 2) прибути до суду і дати відповіді на запитання під час допиту; 3) забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від особи, яка залучила експерта; 4) не розголошувати без дозволу сторони кримінального провадження, яка його залучила, чи суду відомості, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням обов`язків, або не повідомляти будь-кому, крім особи, яка його залучила, чи суду про хід проведення експертизи та її результати; 5) заявити самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Кодексом.

Аналогічні норми щодо статусу зазначених осіб (спеціаліста та експерта) містяться також в усіх процесуальних Законах України, на підставі яких судами в Україні здійснюється правосуддя, а саме - Цивільному процесуальному кодексі Україні, Господарському процесуальному кодексі України, Кодексі адміністративного судочинства України.

Суд наголошує, що різниця у процесуальному статусі між експертом та спеціалістом полягає в тому, що експерт досліджує вже одержані докази і дає висновок, який має самостійне доказове значення, тоді як спеціаліст покликаний надати допомогу в збиранні доказів.

З огляду на положення зазначених статей, суд робить висновок, що спірний договір за своєю правової природою є договором про проведення експертизи в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 212, частиною 4 статті 368, частиною 2 статті 364, частиною 1 статті 366, частинами 3, 4 статті 358, частиною 2 статті 205-1, частиною 3 статті 209 Кримінального кодексу України, в якому досліджуються господарські операції Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" з продажу нафти на біржових аукціонах, проведених у 2015 році.

Позивач стверджує, що на виконання вказаного договору, з метою проведення експертизи та надання відповідного висновку, відповідачем-2 досліджувалися документи, що становлять комерційну та банківську таємницю позивача, тоді як суду не надано доказів того, що відповідач-2 був мав право на доступ до такої інформації.

Суд зазначає, що з матеріалів справи не вбачається, що договір укладено з метою збирання доказів в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0000722.

Більше того, відповідачі зазначають, що спірний правочин є звичайним господарським договором, тоді як в предметі договору зазначено, що його укладено на виконання постанови старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Плюшкіна А.Ю. від 13.03.2018 у кримінальному провадженні № 0000722 від 16.04.2015 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 205-1, ч. 4 ст. 358 КК України, відтак, Національне антикорупційне бюро України як сторона за спірним договором є органом досудового розслідування, а не суб`єктом господарювання, який має право на укладення господарських договорів на підставі пункту 7 частини 1 статті 17 Закону України "Про Національне антикорупційне бюро України".

Крім того, у відповідь на адвокатський запит представника позивача - Любченко О.І. від 12.11.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" повідомило, що надання адвокату інформації та копій документів, отриманих під час здійснення кримінального провадження здійснюється в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законом.

Також, представник позивача звертався до Національного антикорупційного бюро України з запитом на отримання публічної інформації від 25.11.2019 № 142/458-11-з, зокрема щодо підстав укладення договору від 14.05.2018 № 163.

У відповідь на запит на отримання публічної інформації Національне антикорупційне бюро України листом від 02.12.2019 № 041-142/42367 повідомило, що предметом спірного договору була закупівля послуг спеціаліста з оцінювання економічних наслідків, які здійснювались для цілей досудового розслідування у кримінальних провадженнях, що розслідуються детективами Національного антикорупційного бюро України, відтак, інформація про відомості досудового розслідування може бути розголошена лише з письмового дозволу слідчого або прокурора.

Також, в службовій записці старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів зазначено, що укладення договору Національним антикорупційним бюро України з Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" ініціювалось для цілей кримінального провадження № 0000722. З вказаної службової записки вбачається, що зміст та предмет договору, документи, складені на його виконання, а також отримані в його результаті дані та документи відносяться до таємниці досудового розслідування.

Суд зазначає, що норми Кримінального процесуального кодексу України та Закону України "Про Національне антикорупційне бюро України" не регулюють питання укладення Національним антикорупційним бюро України господарських договорів за наслідками проведення публічних закупівель з суб`єктами господарювання в рамках окремих кримінальних проваджень.

Статтею 2 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що завданням кримінального провадження, зокрема, є те, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до статті 7-1 Закону України "Про судову експертизу" підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Статтею 242 Кримінального процесуального кодексу України визначено підстави проведення експертизи, а саме експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до норм статті 243 Кримінального процесуального кодексу України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

З вищенаведених норм вбачається, що підставою проведення експертизи в рамках кримінального провадження є рішення органу досудового розслідування, а тому укладання спірного договору про надання послуг по окремому визначеному кримінальному провадженню за результатами проведення публічних закупівель є неправомірним.

Відповідно до частини 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з частиною 1 статті 5 Господарського процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд зазначає, що Публічним акціонерним товариством "Укрнафта" обрано належний спосіб захисту, оскільки укладення спірного договору між відповідачами ініціювалось для цілей кримінального провадження № 0000722, в якому досліджуються господарські операції Публічного акціонерного товариства "Укрнафта", що підтверджується як предметом договору, так і службовою запискою старшого детектива Національного бюро Другого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів.

Відповідно до частини 1 статті 235 Цивільного кодексу України удаваним є правочин, який вчинено сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили. Якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили.

З огляду на те, що предметом договору є закупівля послуг спеціаліста з оцінювання економічних наслідків рамках кримінального провадження № 0000722, тоді як судом встановлено, що вказаний правочин має на меті проведення експертизи в рамках кримінального провадження № 0000722, суд дійшов висновку, що договір від 14.05.2018 № 163 є удаваним, а відносини, що склались між сторонами даного правочину, не регулюються Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України та іншими актами цивільного законодавства.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що договір від 14.05.2018 № 163, укладений між Національним антикорупційним бюро України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" підлягає визнанню недійсним на підставі частини 1 статті 235 Цивільного кодексу України, як такий, що суперечить Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частиною 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, статтею 123, статтею 129, статтями 232-233, статтями 237- 238, статтею 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним договір від 14.05.2018 № 163, укладений між Національним антикорупційним бюро України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива".

3. Стягнути з Національного антикорупційного бюро України (вул. Василя Сурикова, 3, м. Київ, 03035, ідентифікаційний код 39751280) на користь Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" (пров. Несторівський, 3-5, м. Київ, 04053, ідентифікаційний код 00135390) судовий збір у розмірі 1 051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн 00 грн.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр судових експертиз "Альтернатива" (вул. Січових Стрільців, 37-41, 3-й поверх, м. Київ, 04053, ідентифікаційний код 35252831) на користь Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" (пров. Несторівський, 3-5, м. Київ, 04053, ідентифікаційний код 00135390) судовий збір у розмірі 1 051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн 00 грн.

5. Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено: 10.09.2020

Суддя Н.Б.Плотницька