УХВАЛА

09 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 925/513/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Могил С.К. - головуючий (доповідач), Мачульський Г.М., Случ О.В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Селянського фермерського господарства "Час"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.06.2020

та рішення Господарського суду Черкаської області від 19.11.2019

у справі № 925/513/19

за позовом Селянського фермерського господарства "Час"

до Вікторівської сільської ради

про визнання договору поновленим,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.07.2020 касаційну скаргу Селянського фермерського господарства "Час" залишено без руху з підстав недодержання заявником вимог п. 5 ч. 2 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), надано скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, вказано на необхідність зазначити передбачену (передбачені) ст. 287 ГПК України підставу (підстави) подання цієї скарги.

Зазначену ухвалу від 22.07.2020 Селянське фермерське господарство "Час" отримало 28.07.2020, що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог вказаної ухвали скаржником 31.07.2020 подано заяву про усунення недоліків касаційної скарги (отримана Верховним Судом 31.08.2020), до якої додано касаційну скаргу, яка містить загальну вказівку на норми ст. ст. 236, 311, ч. 2 ст. 287 ГПК України та у якій зазначено, що під час розгляду справи апеляційним судом були допущені порушення норм процесуального права.

Здійснивши перевірку поданої заяви, Суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною 1 ст. 300 ГПК України передбачено, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Таким чином процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або порушення норм процесуального права припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень та чітко визначити конкретну підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбаченої (передбачених) ст. 287 ГПК України, а тому право касаційного оскарження обмежено виключно тими підставами, які передбачені наведеними вище положеннями ст. 287 ГПК України.

При цьому правильність оформлення касаційної скарги, зокрема, її вимоги, зміст та підстави касаційного оскарження, покладається саме на заявника касаційної скарги.

У доданій до заяви про усунення недоліків касаційній скарзі хоча і є посилання на ст. ст. 236, 311, ч. 2 ст. 287 ГПК України та на порушення норм процесуального права, допущених апеляційним судом, однак остання не містить однозначної інформації щодо вимог касаційної скарги, а також визначених скаржником підстав касаційного оскарження судових рішень у даній справі, що не є належним виконанням приписів п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України.

Частиною 4 ст. 174 ГПК України встановлено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Приписами ч. 5 ст. 292 ГПК України, зокрема, визначено, що питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки скаржником не усунуто недоліки касаційної скарги, зазначені в ухвалі Верховного Суду від 22.07.2020 щодо визначення передбаченої (передбачених) ст. 287 ГПК України підстави (підстав) у спосіб, встановлений п. 5 ч. 2 ст. 290 цього Кодексу, касаційна скарга Селянського фермерського господарства "Час" підлягає поверненню скаржнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 174, 234, 235, 292 ГПК України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Селянського фермерського господарства "Час" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.06.2020 та рішення Господарського суду Черкаської області від 19.11.2019 у справі № 925/513/19 не приймати до розгляду і повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Могил С.К.

Судді: Мачульський Г.М.

Случ О.В.