ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"10" вересня 2020 р. Справа№ 6/187-32/279

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Калатай Н.Ф.

суддів: Поляк О.І.

Дідиченко М.А.

розглянувши апеляційну скаргу Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

на рішення Господарського суду міста Києва від 15.10.2010, повний текст якого підписаний 30.11.2010,

у справі № 6/187-32/279 (суддя Хрипун О.О.)

за позовом Заступника Генерального прокурора України в інтересах держави в особі Головного управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Пром-Експо»

2. Державного казначейства України,

3. Головного управління Державного казначейства України у м. Києві,

4. Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

5. Відділу приватизації комунального майна в Подільському районі міста Києва,

треті особи: 1. Подільська районна у місті Києві державна адміністрація,

2. Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву,

про викуп у власність держави щойно виявленого об`єкту культурної спадщини, зобов`язання передати об`єкт у власність держави, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позов заявлено про викуп у відповідача 1 у власність держави щойно виявленого об`єкту культурної спадщини нежитлового будинку, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19 (літера Б), за 398 161,00 грн. за рахунок коштів, які знаходяться на спеціальних реєстраційних рахунках позивача, що відкриті в органах відповідача 2, припинення права власності відповідача 1 на спірне майно, передачу вказаного майна у власність держави на баланс позивача та зобов`язання відповідача 2 перерахувати на користь відповідача 1 кошти в сумі 398 161,00 грн. за рахунок коштів, що знаходяться на спеціальних реєстраційних рахунках позивача, що відкриті в органах відповідача 2.

Справа розглядалась судами неодноразово.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.10.2010, повний текст якого підписаний 30.11.2010, у справі № 6/187-32/279 позов задоволено частково:

- припинено право власності відповідача 1 на нерухому пам`ятку місцевого значення будинок, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б;

- зобов`язано позивача викупити у відповідача 1 нерухому пам`ятку місцевого значення будинок, що знаходиться за адресою: 04070, м.Київ, вул.Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б;

- розірвано договір купівлі-продажу будинку від 16.02.2000, укладений між відповідачем 1 та представництвом Фонду державного майна України в Подільському районі міста Києва (правонаступник відповідач 5), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нізовцивою С.Г. та зареєстрований в реєстрі за № 451;

- зобов`язано відповідача 1 скласти та підписати з позивачем акт приймання-передачі нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б, та передати на підставі цього акту приймання-передачі нерухому пам`ятку місцевого значення будинок, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б, у власність держави на баланс позивачу;

- зобов`язано відповідача 4 передбачити кошти у сумі 398 161,00 грн. для позивача для викупу у відповідача 1 нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б., у власність держави в особі позивача;

- стягнуто з позивача на користь відповідача 1 кошти в сумі 398 161,00 грн.;

- в іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, Департамент комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 31.08.2020 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить:

1. скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 15.10.2010 у справі № 6/187-32/279 в частині:

- зобов`язання відповідача 1 скласти та підписати з позивачем акт приймання-передачі нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б, та передати на підставі цього акту приймання-передачі нерухому пам`ятку місцевого значення будинок, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б у державну власність позивачу;

- зобов`язання відповідача 4 передбачити кошти у сумі 398 161,00 грн. для позивача для викупу у відповідача 1 нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б., у власність держави в особі позивача;

2. ухвалити нове рішення в цій частині яким:

- зобов`язати відповідача 1 скласти та підписати з позивачем акт приймання-передачі нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б, та передати на підставі цього акту приймання-передачі нерухому пам`ятку місцевого значення будинок, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б у комунальну власність позивачу;

- зобов`язання відповідача 4 передбачити кошти у сумі 398 161,00 грн. для позивача для викупу у відповідача 1 нерухомої пам`ятки місцевого значення будинку, що знаходиться за адресою: 04070, м. Київ, вул. Волоська/Борисоглібська/Набережно-Хрещатицька, 2/21/19, літ. Б., у комунальну власність в особі позивача.

У апеляційній скарзі апелянт просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити строк на апеляційне оскарження.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2020 справа № 6/187-32/279 передана на розгляд колегії суддів у складі: Калатай Н.Ф. (головуючий), судді Поляк О.І., Дідиченко М.А.

Згідно з п. 13 Прикінцевих та перехідних положень ГПК України, судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 93 ГПК України в редакції, яка діяла станом на дату ухвалення судом першої інстанції оспорюваного рішення, апеляційна скарга подається на рішення місцевого господарського суду протягом десяти днів, а на ухвалу місцевого господарського суду - протягом п`яти днів з дня їх оголошення місцевим господарським судом. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, зазначений строк обчислюється з дня підписання рішення, оформленого відповідно до статті 84 цього Кодексу.

Відповідно до вищенаведених правових норм, апеляційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 15.10.2010, повний текст якого підписаний 30.11.2010, у справі № 6/187-32/279, заявник мав подати в строк по 25.10.2010 включно, проте подав її 31.08.2020.

У апеляційній скарзі заявник просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Частиною 1 статті 119 ГПК України в редакції, на дату винесення цієї ухвали встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, клопотання (заява) про відновлення процесуального строку повинне містити пояснення щодо причин пропуску такого строку і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 256 ГПК України в редакції, на дату винесення цієї ухвали, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За приписами ч. 3 ст. 256 ГПК України, строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження заявник посилається на те, що він не був часником справи та, відповідно не отримував копії судового рішення, а про факт його існування дізнався з листа Адвокатського об`єднання «Арго» від 10.08.2020, який ним отримано 12.08.2020.

Щодо вказаних обставин колегія суддів зазначає таке.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.11.2019 у справі № 5/585-08 вказано:

- Разом з цим, слід зазначити, що у Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 14.08.2019 у справі № 62/112 зазначив, що системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що при розгляді апеляційної скарги, поданої особою, яка не брала участі в розгляді справи судом першої інстанції і яка вважає, що місцевим господарським судом вирішено питання про її права та обов`язки, суд апеляційної інстанції перевіривши матеріали апеляційної скарги на предмет їх відповідності ст. 258, ст. 259 ГПК України, та за відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи для відмови у відкритті апеляційного провадження з інших підстав, відкриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою такої особи та має належним чином дослідити і встановити, чи вирішив суд в оскаржуваному рішенні питання про права, інтереси та (або) обов`язки заявника апеляційної скарги (п. 27);

- Задля повного висвітлення процесуального питання при розгляді даної категорії спорів колегія суддів касаційного суду вважає за потрібне навести правову позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 03 липня 2018 року у справі № 3/9, від 09 жовтня 2018 року у справі № 5/452/06, від 23 листопада 2018 року у справі №2/189, від 06 грудня 2018 року у справі № 922/2269/16, від 21 лютого 2019 року у справі № 911/4590/13, про помилковість доводів скаржників про те, що відповідно до статті 261 ГПК України, зокрема незалучення особи до участі у справі є обов`язковою підставою для відкриття провадження у справі, оскільки вказана норма визначає підстави відмови у відкритті апеляційного провадження, а також встановлює неможливість відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою особи, яку не було залучено до участі у справі з підстав пропуску нею річного строку на апеляційне оскарження, при цьому неважливо, коли саме скаржникові стало про це рішення відомо. Однак наведена норма не встановлює безумовного обов`язку суду поновити строк на апеляційне оскарження та прийняти до розгляду апеляційну скаргу у будь-якому разі подання її особою, яка не була залучена до участі у справі. Скаржник має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку і у разі, коли відповідну апеляційну чи касаційну скаргу подано особою, не залученою до участі у справі. Разом з цим неучасть у справі особи, яка звертається зі скаргою з посиланням на те, що рішення у цій справі стосується її прав та інтересів, свідчить лише про те, що такій особі ймовірно не було відомо про розгляд цієї справи, однак не є безумовною підставою визнання причин пропуску строку поважними, поновлення цього строку та прийняття скарги до провадження (п. 28).

З наданої апелянтом копії Положення про Департамент комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (нова редакція), затвердженого Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.12.2012 № 2383 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.07.2020 № 983, слідує, що:

- апелянт є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (п.1);

- апелянта перейменовано відповідно до рішення Київської міської ради від 15.03.2012 № 198/7535 «Про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» у Департамент комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з Головного управління комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке є правонаступником Головного управління з питань майна Київської міської державної адміністрації, а в частині приватизації об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Києва - регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву.

Отже, апелянт є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та правонаступником регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву.

При цьому як Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), так і Регіональне відділення Фонду державного майна України по м. Києву були обізнані про наявність оспорюваного рішення з 2010 року, оскільки є учасниками справи № 6/187-32/279 та, відповідно, не були позбавлені можливості оскаржити вказане судове рішення в апеляційному порядку.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що наведені Департаментом комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у відповідній заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.».

У ч. 8 п. 4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування розділу XII Господарського процесуального кодексу України» від 17.05.2011 № 7 зазначено, що клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 53 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах). При цьому своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної апеляційної скарги і невідкладне (одразу після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються апеляційним господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання апеляційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у зазначеному клопотанні.

Відповідно до чинного законодавства, поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 256 ГПК України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ст. ст. 174, 260 ГПК України з метою надання заявнику можливості виправити допущені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів п. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 234-235, 242, 256, 260, 287 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 15.10.2010 у справі № 6/187-32/279 залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали Департамент комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) має право усунути недоліки, а саме, подати до Північного апеляційного господарського суду відповідну заяву, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

3. Роз`яснити Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що:

- в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений п. 2 її резолютивної частини, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу;

- відповідно до приписів ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (ч. 1); заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2).

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Н.Ф. Калатай

Судді О.І. Поляк

М.А. Дідиченко