УХВАЛА

м. Київ

14.09.2020Справа № 910/12955/20
Суддя Господарського суду міста Києва Турчин С.О., розглянувши

позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до 1. ОСОБА_1

2. ОСОБА_2

3. ОСОБА_3

4. ОСОБА_4

5. ОСОБА_5

6. ОСОБА_6

7. ОСОБА_7

8. ОСОБА_8

9. ОСОБА_9

10. ОСОБА_10

11. ОСОБА_11

12. ОСОБА_12

про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн.

ВСТАНОВИВ:

Державна організація (установа, заклад) "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2020 дану позовну заяву залишено без руху.

07.09.2020 через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги. Також, можна об`єднати вимоги, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Відтак, допускається можливість об`єднання в одній позовній заяві кілька вимог, якщо обставини, на яких вони ґрунтуються, підтверджуються тими самими доказами.

Суд зазначає, що підставою позовних вимог у даній справі є спільне завдання майнової шкоди відповідачами 1-12 як посадовими особами ПАТ «ПЛАТИНУМ БАНК», внаслідок прийняття останніми необґрунтованих та недобросовісних рішень (оформлених протоколами) в складі колегіальних органів управління ПАТ «ПЛАТИНУМ БАНК», а саме: 23 рішення Кредитного комітету, 16 рішень Правління , 11 рішень Спостережної Ради щодо семи кредитних договорів - №20131223.Т від 23.12.2013 (ПП «Логістик транс»), №20140205.КІ від 05.02.2014 (ТОВ «Кодос інвест», №20140205.О від 05.02.2014 (ТОВ «ОШЕР»), №20131223.ТП від 23.12.2013 (ТОВ «Тітан-південь»), №20131227.ТН від 27.12.2013 (ТОВ «Тітан-південь»), №20131223.РІ від 23.12.2013 (ТОВ «ФК РЕАЛ ІНВЕСТ»), №20131223.СІ від 23.12.2013 (ТОВ «СТРАТАГЕМА-ІНВЕСТ»).

Судом встановлено, що всі зазначені рішення (протоколи) органів управління банку (рішення Кредитного комітету, рішення Правління, рішення Спостережної Ради) приймались різним складом та щодо різних кредитних договорів.

Таким чином, вимоги позивача ґрунтуються на різних рішеннях органів управління (49 рішень), які не пов`язанні однаковим складом членів органів управління та прийняті щодо різних кредитних договорів (7 договорів) з різними позичальниками (6 позичальників)

При цьому, об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Суд зазначає, що до позовної заяви, в якості доказів було подано 70 протоколів засідань (Кредитного комітету, Правління, Спостережної Ради), та 7 кредитних договорів з численними додатками та додатковими угодами.

При цьому, судом встановлено, що зазначені докази (протоколи засідань) прийнятті різним складом учасників та щодо різних питань, а кредитні договори не об`єднанні складом сторін.

Отже, заявлені позивачем вимоги не пов`язані між собою підставами виникнення та не пов`язані поданими доказами, тому не можуть вважатися однорідними, а відтак норми статті 173 Господарського процесуального кодексу України в даному випадку не можуть бути застосовані.

Крім цього, суд зазначає, що в позовній заяві відсутнє обґрунтування щодо необхідності розгляду позовних вимог за різними підставами виникнення.

Відповідно до п. 2 ч. 5. ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Враховуючи викладене вище, позовна заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн. підлягає поверненню.

Згідно із ч. 8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись п.2 ч.5 ст.174, 234, Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн. повернути заявнику.

Додаток: позовна заява та додані до неї документи

Ухвала набрала законної сили 14.09.2020 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя С.О. Турчин