СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" вересня 2020 р. Справа № 913/132/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О. , суддя Шевель О.В.

за участю секретаря судового засідання Ярітенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області (вх.№1711Л/2) на ухвалу господарського суду Луганської області від 06.05.2019 (ухвалу постановлено суддею Ворожцовим А.Г. 06.05.2019 у приміщенні господарського суду Луганської області, повний текст ухвали складено та підписано 10.05.2019) у справі №913/132/19

за позовом заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області, м. Сєвєродонецьк, Луганська область в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Кремінської міської ради Луганської області, м. Кремінна, Луганська область

до Публічного акціонерного товариства "Кремінський завод "Хімавтоматика", м. Кремінна, Луганська область

про розірвання договору оренди земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою господарського суду Луганської області від 06.05.2019 у справі №913/132/19 позовну заяву заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури № 01/110-651 вих. 19 від 07.03.2019 залишено без розгляду.

Сєвєродонецька місцева прокуратура Луганської області з ухвалою не погодилася та звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та невірне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до господарського суду Луганської області. Зокрема, заявник апеляційної скарги вважає, що судом першої інстанції безпідставно зазначено, що прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, не обґрунтовано підстави звернення до суду від імені суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження (Кремінська міська рада) та у даній справі немає передбачених законом виключних випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.06.2019 (колегія суддів у складі головуючий суддя: Крестьянінов О.О., суддя Шевель О.В, суддя Фоміна В.О.) поновлено Сєвєродонецькій місцевій прокуратурі Луганської області строк на подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Луганської області від 06.05.2019 у справі №913/132/19; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою, встановлено учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв і клопотань по суті справи та з процесуальних питань - 5 днів з дня вручення даної ухвали, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області відбудеться 02.07.2019.

Відповідно до розпорядження керівника апарату щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2019 у зв`язку з відпусткою суддів Фоміної В.О. та Шевель О.В. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Мартюхіна Н.О., суддя Лакіза В.В.

У судовому засіданні 02.07.2019 оголошено перерву до 23.07.2019.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.07.2019 зупинено провадження у справі №913/132/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №587/430/16-ц.

11.10.2019 від Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження у справі №922/534/19, в якому зазначено, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень 30.09.2019 опубліковано постанову Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц (вх.№9705).

Відповідно до розпорядження керівника апарату щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019 у зв`язку з відпусткою суддів Лакізи В.В. та Мартюхіної Н.О. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О.; суддя Білоусова Я.О., суддя Тарасова І.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 поновлено апеляційне провадження у справі №913/132/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 19.11.2019.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.11.2019 зупинено провадження у справі №913/132/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

28.07.2020 від заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури надійшло клопотання про поновлення провадження у справі у зв`язку з усуненням обставин, що стали підставою для його зупинення (вх.№7055).

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2020 у зв`язку з відпусткою судді Тарасової І.В. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Шевель О.В.

Згідно положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.08.2020 поновлено провадження у справі №913/132/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 08.09.2020.

07.09.2020 від ліквідатора ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить поновити строк на подання відзиву; апеляційну скаргу заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури задовольнити в частині скасування ухвали господарського суду Луганської області від 06.05.2019 у справі №913/132/19, а в інших вимогах - відмовити; скасувати ухвалу господарського суду Луганської області від 06.05.2019 у справі №913/132/19 у справі 913/132/19; провадження у справі закрити; апеляційну скаргу розглядати без його участі (вх.№8387). При цьому ліквідатор зазначає, що оскільки сторона даного спору - ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" перебуває в процедурі банкрутства, то цей спір належало передати до господарського суду Харківської області для розгляду в межах справи про банкрутство ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика". Крім того, 01.11.2019 було достроково припинено договір оренди землі від 02.07.2015 та повернуто земельну ділянку орендодавцю у зв`язку з відчуженням будівель та споруд в рамках ліквідаційної процедури по справі №922/4177/14, які на праві власності належали банкруту та були розміщені на земельній ділянці за кадастровим номером :04:169:6109, а тому провадження у цій справі підлягає закриттю за відсутністю предмету спору.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

12.03.2019 заступник керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Кремінської міської ради Луганської області звернувся до господарського суду з позовом, в якому просив розірвати договір оренди земельної ділянки від 02.07.2015, укладений між Кремінською міською радою Луганської області та ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика", який зареєстровано 23.10.2015 реєстраційною службою Кремінського районного управління юстиції Луганської області за №11766013; зобов`язати ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" повернути Кремінській міській раді Луганської області земельну ділянку з кадастровим номером 0:04:169:6109 площею 9,7232 га, отриману згідно акту прийому-передачі від 23.10.2015 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості - утримання виробничої бази, розташовану в межах м. Кремінна, вул. Лиманська (Куйбишева), 161.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між Кремінською міською радою та ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" укладено договір оренди земельної ділянки від 02.07.2015, відповідно до умов якого орендар зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі вносити орендну плату. В порушення умов договору ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" орендну плату не сплачував, у зв`язку з чим утворилась заборгованість в сумі 1003378 грн 90 коп. станом на 01.12.2018, що є підставою для розірвання договору оренди земельної ділянки від 02.07.2015 та повернення земельної ділянки. Прокурор зазначав, що в даному випадку Кремінська міська рада Луганської області є органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, тобто саме на неї покладено певні повноваження щодо здійснення заходів контролю за належним використанням земель комунальної форми власності та надходження коштів за таке використання. Підставами для звернення із вказаним позовом в інтересах держави, як зазначає прокурор, стали порушення інтересів держави у сфері охорони та використання земель, спричинені невиконанням ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика" обов`язку, передбаченого укладеним договором та законом, а саме: систематична несплата орендних платежів та, як наслідок обмеження бюджетних надходжень, що в свою чергу підриває засади бюджетного процесу щодо наповнення місцевого бюджету, призводить до порушення економічних інтересів держави (недотримання коштів місцевим бюджетом), необхідність захисту яких покладено на органи прокуратури. Прокурор зазначав, що на виконання ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» 06.03.2019 Сєвєродонецькою місцевою прокуратурою повідомлено Кремінську міську раду про намір вжиття заходів представницького характеру. Однак, Кремінською міською радою будь-яких заходів, спрямованих на усунення порушень земельного законодавства в даному випадку не вжито.

Ухвалою господарського суду Луганської області від 15.03.2019 підтверджено підстави представництва заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого виконувати функції держави у спірних правовідносинах: Кремінської міської ради за позовною заявою від 07.03.2019 № 01/110-651вих 19.

У травні 2019 ліквідатор ПАТ "Кремінський завод "Хіматоматика" звернувся з клопотанням про закриття провадження у справі, оскільки постановою господарського суду Харківської області від 15.10.2015 у справі 922/4177/14 визнано банкрутом ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика", у зв`язку з чим, він вважає, що даний повинен розглядатися в межах справи про банкрутство.

Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції зазначив, що прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду від імені суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, з наданням необхідних доказів, які б підтверджували наявність підстав, передбачених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру". Місцевий господарський суд дійшов висновку про те, що у даній справі немає передбачених законом виключних випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави, а твердження заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури, що Кремінська міська рада Луганської області неналежним чином здійснюють захист своїх прав є не підтвердженими.

Надаючи власну оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Системне тлумачення статті 53 Господарського процесуального кодексу України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено такі правові висновки.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

На виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор був зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це орган уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Кремінську міську раду Луганської області, який мав розглянути таке звернення та вжити заходів щодо захисту інтересів держави. Та лише не вжиття таких заходів у розумний строк з боку вказаного органу або немотивована відмова вжити такі заходи є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, і дають підстави прокурору для звернення з позовом до суду в інтересах держави.

На підтвердження обставин бездіяльності Кремінської міської ради Луганської області прокурором до позову надано, зокрема, відповідь вказаного органу місцевого самоврядування від 08.10.2018 на запит Сєвєродонецької місцевої прокуратури стосовно надання інформації та документів щодо ПАТ "Кремінський завод "Хімавтоматика", в якому міська рада повідомляла, що заборгованість по орендній платі підприємства станом на 01.07.2018 складає 1003387,9 грн., а також те, що міською радою не вживалися заходи цивільно-правового характеру щодо розірвання договору оренди землі у зв`язку з порушенням орендарем умов договору щодо своєчасної сплати оренди. Вказані обставини, за твердженням прокурора, свідчать про бездіяльність Кремінської міської ради Луганської області щодо захисту порушених інтересів держави.

Проте, колегія суддів зазначає, що вказаний лист Кремінської міської ради Луганської області не є безумовною підставою для звернення до суду прокурора в інтересах цього органу, оскільки цей доказ не свідчить про те, що Кремінська міська рада Луганської області не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом, а сама по собі обставина не звернення з позовом протягом певного часового періоду не свідчить про неможливість виконання позивачем функцій із захисту інтересів держави.

Велика Палата Верховного Суду у постанові № 912/2385/18 звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

З висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у підпунктах 76-81 вказаної постанови слідує, що для підтвердження підстав для представництва прокурора інтересів держави в суді у випадку, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, достатнім є дотримання прокурором порядку повідомлення, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", та відсутність самостійного звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави протягом розумного строку після отримання такого повідомлення.

Таке повідомлення за своїм характером має спонукати уповноважений орган до вчинення відповідних дій по вжиттю заходів щодо захисту інтересів держави. І лише явне немотивоване «ігнорування» цього повідомлення (попередження) вказаним органом або неналежне (не відповідно до закону) реагування на нього, дає підстави прокурору для самостійного (субсидіарного) вжиття заходів, зокрема, шляхом звернення до суду з позовом.

Проте, за матеріалами справи, 11.03.2019 Сєвєродонецька місцева прокуратура направила Кремінській міській раді Луганської області лист-повідомлення від 06.03.2019 про намір звернутися до суду з позовною заявою. А вже 12.03.2019 Сєвєродонецька місцева прокуратура звернулася з даним позовом до суду.

Вказані обставини не свідчать, що прокурором було надано органу місцевого самоврядування розумний строк на розгляд повідомлення та вжиття відповідних заходів щодо захисту інтересів держави або надання мотивованої відповіді. Фактично прокурор, передчасно звернувшись до суду, перебрав на себе функції компетентного органу, уповноваженого державою захищати відповідні інтереси, підмінивши його.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, не обґрунтував обставини бездіяльності компетентного органу (Кремінської міської ради Луганської області) по захисту інтересів держави, а тому не підтвердив підстав представництва інтересів держави в суді відповідно положень статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

З урахуванням викладеного апеляційний господарський суд погоджується з судовим рішенням першої інстанції про залишення позову прокурора без розгляду.

Колегія суддів також звертає увагу, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, позов прокурора не може бути залишений без розгляду на підставі п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до п. 54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, з метою забезпечення єдності судової практики у питанні застосування положень ГПК України у справах за позовами прокурорів Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду). Такого ж висновку щодо застосування наведеної норми процесуального права дійшов і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 19.02.2019 року у справі № 925/226/18.

Отже, згідно з викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, позов прокурора підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, оскаржувана ухвала суду підлягає залишенню без змін за мотивами, викладеними у даній постанові суду апеляційної інстанції.

Стосовно доводів ліквідатора щодо закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю на даний час предмета спору, оскільки між сторонами укладено угоду від 01.11.2019 щодо дострокового припинення права оренди землі відповідно до договору оренди землі від 02.07.2015, у зв`язку з відчуженням будівель та споруд в рамках ліквідаційної процедури у справі №922/4177/14, колегія суддів зазначає, що суд перевіряє законність та обґрунтованість судового рішення першої інстанції станом на час його прийняття. Станом на час прийняття оскаржуваної ухвали був наявний предмет спору. А обставини укладення після прийняття оскаржуваної ухвали вказаної угоди не впливають на розгляд апеляційної скарги.

Колегія суддів також вважає необґрунтованими доводи ліквідатора відповідача щодо порушення правил підсудності даного спору у зв`язку з відкриттям провадження у справі про банкрутство №922/4177/14 та визнанням відповідача банкрутом, з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 20 ГПК України справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Згідно положень ст. 10 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (чинний станом на час прийняття оскаржуваної ухвали) суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, вирішує усі майнові спори з вимогами до боржника, у тому числі спори про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів, пов`язаних із визначенням та сплатою (стягненням) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також справ у спорах про визнання недійсними правочинів (договорів), якщо з відповідним позовом звертається на виконання своїх повноважень контролюючий орган, визначений Податковим кодексом України.

В даному випадку предметом спору є немайнова вимога про розірвання договору оренди землі, а похідна від неї вимога щодо зобов`язання повернути земельну ділянку не може призвести до зміни майнового стану боржника, оскільки земельна ділянка йому не належить.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що підтвердження підстав представництва прокурора у даній справі в ухвалі суду першої інстанції від 15.03.2019, з огляду на правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, не спростовують наявності підстав для застосування положень 226 ГПК України про залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 226, 269, 275, 280-284 ГПК України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Луганської області від 06.05.2019 у справі №913/132/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 14.09.2020

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя О.В. Шевель