ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

15.09.2020 м. ДніпроСправа № 904/2606/20
За позовом керівника Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області (50029, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3) в інтересах держави в особі Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, буд. 1, ідентифікаційний код 33874388)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" (69000, Запорізька область, м. Запоріжжя, проспект Маяковського, буд. 11, ідентифікаційний код 24992147)

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, буд. 1, ідентифікаційний код 25522449)

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Хуторець" (50024, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Українська, буд. 148, ідентифікаційний код 32411432)

про розірвання договору купівлі-продажу від 08.08.2007, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно та зобов`язання повернути земельної ділянки загальною площею 0,5783 га

Суддя Бондарєв Е.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача-1: не з`явився

Від третьої особи-1: не з`явився

Від третьої особи-2: Присяжний Д.М., довіреність, юрисконсульт

В засіданні бере участь: Масенко А.О., службове посвідчення, прокурор відділу

СУТЬ СПОРУ:

Керівник Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Криворізької міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №04/38-4659вих-20 від 13.05.2020 про:

1) розірвання договору купівлі-продажу від 08.08.2007, який посвідчено приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області та зареєстровано в реєстрі за №4510, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Хуторець" з Підприємством "Соціум" - акціонерне товариство закритого типу" щодо об`єкта незавершеного будівництва - будинок молоді, готовність недобудованого будівництва складає 60%, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Кропивницького, 27;

2) скасування запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, про державну реєстрацію права власності Підприємства "Соціум" - акціонерне товариство закритого типу, що міститься у реєстрі прав власності за реєстраційним номером майна 19572859;

3) зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" повернути на користь територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради земельну ділянку загальною площею 0,5783 га (кадастровий номер: :04:102:0002), яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Кропивницького, 27, за актом приймання-передачі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Криворізькою місцевою прокуратурою №2 Дніпропетровської області за результатами вивчення стану законності у сфері комунальної власності та земельних відносин встановлені порушення вимог законодавства України Товариством з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" під час виконання умов договору купівлі-продажу від 08.08.2007 та під час використання земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Кривий Ріг, Покровський (раніше - Жовтневий) район, вул. Кропивницького, 27, що стало підставою для ініціювання прокурором питання про розірвання вказаного договору купівлі-продажу, скасування запису про реєстрацію права на об`єкт незавершеного будівництва та повернення земельної ділянки у судовому порядку.

Керівник Криворізької місцевої прокуратури №2 зазначає, що рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.01.2018 у справі №904/9180/17, яке набрало законної сили 12.02.2018, зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" виконати умови п.5.3 договору, а саме: завершити розбирання об`єкта незавершеного будівництва будинку молоді, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Кропивницького, буд. № 27. Встановлені рішенням суду факти є порушенням вимог ст. 526 Цивільного кодексу України та ст. 19 Закону України "Про особливості приватизації об`єктів незавершеного будівництва" та є підставою для розірвання договору купівлі-продажу від 08.08.2007 №4510 (в редакції чинній на момент постановлення судового рішення). Вказане рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 19.01.2018 у справі №904/9180/17, яке набрало законної сили 12.02.2018 до цього часу не виконано. Разом з цим, Криворізькою міською радою, упродовж тривалого часу, а саме з моменту набрання рішення суду у справі №904/9180/17 законної сили, тобто понад 2 роки, заходів щодо розірвання договору купівлі-продажу від 08.08.2007 №4510 та повернення територіальній громаді земельної ділянки, на якій вказаний об`єкт був розташований, не вжито. Тобто, встановлені порушення вимог чинного законодавства з 12.02.2018 та до теперішнього часу не усунуто, що свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкта владних повноважень щодо нездійснення захисту інтересів держави, у зв`язку з чим вбачаються підстави для звернення Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 до суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Криворізької міської ради.

Таким чином, Товариство з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" на теперішній час земельну ділянку за актом приймання-передачі не повернув, від будівельного сміття не звільнив, у зв`язку з чим Криворізька міська рада позбавлена права користування та розпоряджання вказаною земельною ділянкою. Однак, враховуючи, що факт невиконання умов договору купівлі-продажу від 08.08.2007 №4510 є підставою для його розірвання, Товариство з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" зобов`язане Криворізькій міській раді повернути орендовану земельну ділянку.

Керівник Криворізької місцевої прокуратури №2 зазначає, що необхідність захисту інтересів держави полягає у забезпеченні відновлення економічних та майнових інтересів держави щодо спірної земельної ділянки у судовому порядку, забезпечення раціонального використання землі. Порушення інтересів держави полягає в тому, що невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум" зобов`язань за договором купівлі-продажу від 08.08.2007, а також порушення товариством вимог земельного законодавства в частині належного утримання об`єкта нерухомості, обмеження вільного доступу, наявності огорожі та охорони незавершеного будівництва нерухомого майна, розбирання якого не завершено, створює небезпеку для суспільства, порушує правила безпеки під час використання та спричиняє шкоду навколишньому природному середовищу.

Ухвалою суду від 25.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/2606/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи та залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради та Товариство з обмеженою відповідальністю "Хуторець".

Ухвалою суду від 25.05.2020 зупинено провадження у справі №904/2606/20 за позовом керівника Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство Соціум"; третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради; третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Товариство з обмеженою відповідальністю "Хуторець" про розірвання договору купівлі-продажу від 08.08.2007, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно та зобов`язання повернути земельної ділянки загальною площею 0,5783 га до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

До суду 04.08.2020 надійшло клопотання Керівника Криворізької місцевої прокуратури №2 про поновлення провадження у справі №904/2606/20 оскільки обставини, що викликали зупинення провадження у справі №904/2606/20 усунуто. Великою палатою Верховного Суду від 26.05.2020 ухвалено постанову, якою касаційну скаргу заступника прокурора Дніпропетровської області задоволено, постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 у справі №912/2385/18 скасовано з направленням справи №912/2385/18 до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень розміщено повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 (оприлюднено 20.07.2020).

Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц містить наступні висновки. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший, другий і третій частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац другий частини другої статті 45 ЦПК України у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року). Аналогічний припис закріплений у частині четвертій статті 56 ЦПК України, чинного з 15 грудня 2017 року.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 містить наступні висновки. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Відповідно до пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Ухвалою суду від 26.08.2020 поновлено провадження у справі №904/2606/20 та призначено підготовче засідання на 15.09.2020 о 12:30год.

До суду 14.09.2020 надійшла заява позивача про проведення підготовчого засідання 15.09.2020 без участі представника Криворізької міської ради у зв`язку з відсутністю можливістю забезпечити явку представника Криворізької міської ради.

До суду 15.09.2020 третьою особою-2 подані заперечення щодо позовних вимог в яких зазначає, що на запит прокурора від 30.04.2020 06.05.2020 виконкомом Криворізької міської ради, яку прокурор вважає позивачем, надано відповідь, де указано, що належним позивачем по справі є Управління комунальної власності міста. Крім того Управлінням Комунальної власності здійснювалась заходи що до захисту інтересів держави, а саме підготовлено позов до відповідача про зобов`язання виконати умови договору купівлі продажу та зобов`язання завершити розбирання будівлі незавершеного будівництва - будинку молоді, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Кропивницького, 27.

Крім того, третя особа-2 зазначає, що Управлінням комунальної власності оскаржувалась бездіяльність державного виконавця про невиконання наказу суду по справі 904/9180/17. Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2018 скарга задоволена (справа№904/9180/17). Цей факт підтверджує, що належний компетентний орган місцевого самоврядування (держави) мав та має змогу самостійно захищати інтереси держави в судовому порядку.

Що стосується вимоги прокурора про повернення земельної ділянки, третя особа-2 зазначає, що належним позивачем на нашу думку дійсно є Криворізька міська рада, але прокурором що до повернення земельної ділянки ніякі вимоги не ставились, позивач про необхідність звернення до суду не попереджався.

Представники позивача, відповідача та третьої особи-1 у підготовче засідання не з`явилися, заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених главою 3 Господарського процесуального кодексу України. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У зв`язку з вищевикладеним суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на 22 жовтня 2020 року о 12:00 год. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, 2-й поверх, кабінет № 2-209.

2. Викликати у судове засідання повноважних представників учасників справи, визнавши їх явку обов`язковою.

3. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

Відповідачу:

- відзив на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст. 165 Господарського процесуального кодексу України протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі;

- заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня одержання відповіді позивача на відзив (ст. 167 Господарського процесуального кодексу України);

Позивачу:

- відповідь на відзив, за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня одержання відзиву відповідача на позовну заяву (ст. 166 Господарського процесуального кодексу України);

Третім особам:

- пояснення щодо позову та відзиву з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення та відповідні докази, за правилами встановленими частинами третьою сьомою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі або одержання відзиву відповідача на позовну заяву (ст. 168 Господарського процесуального кодексу України);

Учасникам:

- оригінал письмового доказу, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, відповідно до ч. 6 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України (надати для огляду в судове засідання);

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

4. Роз`яснити учасникам справи про обов`язок повідомити суд про причини неявки та про наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею;

- якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

- у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

5. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам ст. 161-168 Господарського процесуального кодексу України та мають бути подані у строк, визначений в ухвалі.

6. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

7. Роз`яснити учасникам судового процесу наступне.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

8. Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

9. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення - 15.09.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя Е.М. Бондарєв