УХВАЛА

м. Київ

10.09.2020Справа № 910/12946/20

За позовом ОСОБА_1

до Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12»

про визнання недійсним рішення зборів, оформленого протоколом № 2

від 11.02.2019

Суддя Сівакова В.В.

Без виклику сторін

СУТЬ СПОРУ:

28.08.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» про визнання недійсним рішення зборів уповноважених членів ЖБК «Академічний-12», оформленого протоколом № 2 від 11.02.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Статутом ЖБК «Академічний-12», який діє з 19.10.2018, встановлено, що при наявності в кооперативі 75 і більше членів кооперативу, замість загальних зборів можуть скликатися збори уповноважених, які в свою чергу обираються та звільняються на загальних зборах членів кооперативу строком на 3 роки. Позивач, в свою чергу вказує на те, що протягом 2018-2019 років зборів про переобрання складу уповноважених ЖБК «Академічний-12» не проводились. 11.02.2019 складено протокол № 2 зборів уповноважених членів кооперативу порядком денного яких зазначено питання про розгляд та затвердження кошторису на 2019 рік. В пункті 5 порядку денного протоколу зборів уповноважених № 2 від 11.02.2020 вказано питання затвердження розміру внеску на управління багатоквартирним будинком на 2019 рік. Проте статутом ЖБК "Академічний-12" встановлено, що вирішення вказаних питань є виключно компетенцією загальних зборів членів кооперативу. Також позивач вказує на те, що у преамбулі протоколу № 2 від 11.02.2019 вказано, що на зборах уповноважених були присутні 13 уповноважених членів ЖБК «Академічний-12», проте додаток № 1 до відповідного протоколу, в якому міститься перелік присутніх та їх підписи, відсутній, що в свою чергу є підставою для визнання рішення недійсним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12946/20; вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 01.10.2020.

Дослідивши матеріали справи № 910/12946/20 судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Виходячи з аналізу вимог ст. 172 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обов`язок позивача направити відповідачу копії доданих до позовної заяви документів не залежить від того чи є у наявності у відповідача дані документи.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач в якості належних доказів надіслання відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв`язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

Позивачем до позовної заяви додано опис вкладення у цінний лист від 25.08.2020 та поштову накладну № 999.

З наданого опису вкладення у цінний лист вбачається, що відповідачу надіслано «Позовна заява від 25.08.2020 з додатками, кількість предметів - 24 стор.» без зазначення вичерпного переліку документів, які були направлені відповідачу позивачем, що позбавляє суд можливості перевірити факт дотримання заявником вимог ст. 172 ГПК України та достовірно встановити факт направлення відповідачу саме доданих до позовної заяви документів, а не іншої кореспонденції. Більш того, подана до суду позовна заява складається з 14 арк., а додані до неї документи - 78 арк.

Таким чином, позивачем не надано належних доказів надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів відповідачу у відповідності із ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 164, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- доказів надіслання відповідачу доданих до позовної заяви документів (із зазначенням назви документа, його номеру та дати).

Ухвала набрала законної сили 10.09.2020 та оскарженню не підлягає.

СуддяВ.В.Сівакова