УХВАЛА

м. Київ

14.09.2020Справа № 910/11253/20
Суддя Господарського суду міста Києва Гулевець О.В., розглянувши

позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Констракшн»

2) ОСОБА_2

про визнання договору виконаним та визнання права власності

поданий у справі №910/11253/20

за позовом ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Констракшн»

третя особа-1 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3

третя особа-2 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1

третя особа-3 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4

третя особа-4 яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_5

про розірвання договорів купівлі-продажу часток у статутному капіталі, визнання недійсними актів, визнання недійсним рішення учасників загальних зборів, скасування змін до установчих документів

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Констракшн» з вимогами про:

- розірвання договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі TOB «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

- розірвання договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

- розірвання договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ;

- розірвання договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 ;

- визнання недійсним акту приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ

КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

- визнання недійсним акту приймання -передачі частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

- визнання недійсним акту приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ;

- визнання недійсним акту приймання -передачі частки у статутному капіталі ТОВ "ВВ КОНСТРАКШН" від 13.11.2019 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 ;

-визнання недійсним рішення Учасників Загальних зборів ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019, оформлене протоколом № 13/11/2019 від 13.11.2019 року;

- скасування змін до установчих документів TOB «ВВ КОНСТРАКШН» внесених на підставі рішення Учасників Загальних зборів TOB «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019, оформленого протоколом № 13/11/2019 від 13.11.2019 року;

- скасування змін, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі актів приймання- передачі часток у статутному капіталі ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019, укладених між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та рішення Учасників Загальних зборів ТОВ «ВВ КОНСТРАКШН» від 13.11.2019, оформлене протоколом № 13/11/2019 від 13.11.2019 року.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 05.08.2020 зазначену позовну заяву залишив без руху, встановив позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

07.08.2020 через канцелярію суду позивачем подано заяву про усунення недоліків, допущених при поданні до суду даного позову.

Враховуючи, що позивачем було усунуто недоліки, допущені при поданні до суду позову, позовна заява відповідає вимогам, викладеним у ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №910/11253/20, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 08.09.2020.

08.09.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Констракшн» та ОСОБА_2 .

В своєму позові третя особа із самостійними вимогами на предмет спору просить суд:

- визнати договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ Констракшн» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (паспорт № НОМЕР_1 , дійсний до 06.08.2028, орган що видав 6525, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), виконаним в частині розрахунку;

- визнати право власності за ОСОБА_1 на частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Констракшн» () відповідно до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі «ВВ Констракшн» від 13.11.2019 укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (паспорт № НОМЕР_1 , дійсний до 06.08.2028р., орган що видав 6525, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , котрий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ).

Розглянувши заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Частина 1 статті 49 Господарського процесуального кодексу України визначає, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Суд зазначає, що у процесі вирішення господарським судом спору між позивачем і відповідачем, третя особа може вважати, що саме їй належить право на предмет спору. З метою захисту свого права така особа може звернутися до господарського суду, який розглядає справу, із заявою про вступ у справу як третя особа з самостійною вимогою на предмет спору.

Отже, як вбачається за змістом ч. 1 ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, для вступу у справі третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано певні критерії, а саме матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору); суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам ); часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Позови третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, мають подаватися з дотриманням загальних правил пред`явлення позову, на що безпосередньо вказують положення частини п`ятої статті 49 та частини четвертої статті 180 цього Кодексу. Відповідно до цих норм до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 зазначеного Кодексу. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Поряд з тим, відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд відзначає, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження із первісним позовом ухвалою суду.

Отже, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. Проте, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним із первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 Господарського процесуального кодексу України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Аналогічна правова позиція сформована у постановах Великої Палати Верховного Суду у справах № 916/3245/17 від 13.03.2019 та № 916/542/18 від 12.06.2019.

Самостійність вимог третьої особи полягає в тому, що вона вважає, ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме вона, і саме її право порушено відповідачем. Тож, третя особа із самостійними вимогами заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Тому третя особа із самостійними вимогами процесуально протиставляє себе не лише відповідачу, а й позивачу.

При цьому, суд наголошує, що третя особа може бути допущена до участі у справі лише тоді, коли її самостійна вимога стосується предмета спору між позивачем і відповідачем у справі.

Вимога спрямована на будь-що, що знаходиться поза цим предметом, не може бути розглянута як вимога третьої особи, а має бути здійснена через подання самостійного позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Предметом спору є об`єкт спірного правовідношення та порушене право та/або інтерес, яке намагається відновити позивач шляхом подання позову.

Однак, третьою особою із самостійними вимогами на предмет спору заявлено вимоги про визнання договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «ВВ Констракшн» виконаним та визнання права власності на частки в статутному капіталі ТОВ «ВВ Констракшн».

Таким чином, судом встановлено, що фактично вимога ОСОБА_1 не співпадає з предметом спору у справі №910/11253/20 за позовом ОСОБА_2 .

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті до розгляду позову ОСОБА_1 як третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору у справі №910/11253/20 для сумісного розгляду з первісно заявленими позовними вимогами у даній справі.

Оскільки до позову третьої особи з самостійними вимогами застосовуються положення статті 180 ГПК України, то відповідно до ч. 6 статті 180 ГПК України, така позовна заява підлягає поверненню заявникові, а її копія долучається до матеріалів справи.

Керуючись ст. ст. 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у прийнятті для сумісного розгляду з первісно заявленими позовними вимогами у справі № 910/11253/20 позовної заяви третьої особи з самостійними вимоги на предмета спору - ОСОБА_1 .

2. Повернути позовну заяву третьої особи з самостійними вимоги на предмета спору з додатками ОСОБА_1 .

Додаток: позовна заява вих. №б/н від 08.09.2020 з доданими до неї документами.

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали: 14.09.2020.

Суддя О.В. Гулевець