РІШЕННЯ

27 серпня 2020 року м. ТернопільСправа № 921/373/20

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Гевка В.Л. за участі секретаря судового засідання Карпи М.Ю.

розглянув у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом: керівника Чортківської місцевої прокуратури, вул. Горбачевського, 4, м. Чортків, 48500 в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, вул. Шашкевича, 3, м. Тернопіль, 46008

до відповідача: Комунального підприємства "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500

про стягнення в користь держави збитків, заподіяних внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в сумі 146 134 грн 63 коп.

За участі представників:

Прокурора: прокурор відділу Безкоровайна Оксана Анатоліївна, довіреність №05/2-84 вих-20 від 25.03.2020 (дійсна до 31.12.2020); службове посвідчення №048050 від 27.09.2017 (дійсне до 27.09.2022);

Позивача: не з`явився;

Відповідача: не з`явився.

1. Судові процедури.

1.1. Повідомлення учасників про справу та фіксування судового процесу.

Сторони, за правилами статей 120, 121 ГПК України, були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином у встановленому законом порядку.

У судових засіданнях представникам учасників справи роз`яснено права та обов`язки учасників та сторін справи, форму і стадії судового провадження, що здійснюється у межах даної справи згідно до вимог ГПК України.

В порядку статей 8, 222 ГПК України, здійснювалося фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів (звукозапис), а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд" на диск CD-R, серійний номер N108XE16D8135160A2.

1.2. Суть справи.

Заступник керівника Чортківської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою №3065 вих. 20 від 25.05.2020 (вх.№431 від 05.06.2020) до відповідача Комунального підприємства "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради про стягнення з відповідача в користь держави збитків, заподіяних внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в сумі 146 134 грн 63 коп., які перерахувати на р/р UA 0019555, , код бюджету 24062100, УК у Чортківському районі, з яких 30% в доход спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Чортківської ОТГ, 20% в дохід спеціального фонду обласного бюджету Тернопільської обласної ради.

1.3. Відкриття провадження та рух справи.

Ухвалою суду від 10.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Розгляд справи постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 19 червня 2020 року о 12 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 19.06.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та перенесено підготовче засідання на 03 серпня 2020 року о 11 год. 00 хв.

У судовому засіданні 03.08.2020 суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження по 13.08.2020, закрив підготовче провадження з 13.08.2020 та призначив справу до судового розгляду по суті на 13.08.2020, про що зазначено в ухвалі від 06.08.2020.

У призначене судове засідання 13.08.2020 з`явився представник прокуратури та представник позивача.

Представник відповідача не з`явився, проте, на електронну адресу суду надіслав заяву №175/01-9 від 12.08.2020 (вх.№5400 від 13.08.2020). У даній заяві просив суд розглянути справу без участі представника за наявними матеріалами у справі.

Відповідно до частини 4 статті 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Згідно пункту 7 частини 2 статті 223 ГПК України, у протоколі судового засідання зазначаються серед іншого ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати.

У судовому засіданні 13.08.2020 суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження та відкрив судове засідання по розгляду справи по суті. Також судом заслухано вступні слова прокурора та представника позивача.

Відповідно до частин 1, 3 статті 216 ГПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

З метою правильного і об`єктивного розгляду справи та надання сторонам, передбаченого статтями 42-46 ГПК України, рівного права на захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів, суд ухвалив відкласти розгляд справи по суті згідно ст. 216 ГПК України на 27 серпня 2020 року о 09 год. 30 хв. без постановлення окремого процесуального документу із зазначенням про постановлення ухвали про відкладення розгляду справи у протоколі судового засідання, відповідно до пункту 7 частини 2 статті 223 ГПК України.

Із змісту до частин 2,3,4 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

А тому, судом ухвалою від 21.08.2020 постановлено роз`яснити відповідачу про наслідки визнання позову у справі № 921/373/20, відповідно статей 46, 191 ГПК України, а сааме, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. А також, повідомлено учасників справи, що відкладене судове засідання у справі №921/373/20 відбудеться 27 серпня 2020 року.

1.4. Розгляд справи із врахуванням строків карантину,

запровадженого у зв`язку із коронавірусною хворобою (COVID-19).

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020р. "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року №239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" установити з 12 березня на усій території України карантин ( на даний час карантин продовжено до 31серпня 2020 р.).

Із змісту Рекомендацій Ради суддів України затверджених рішенням РСУ №19 від 17.03.2020р., серед іншого, рекомендовано суддям, у період карантину роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ, зменшення кількості судових засідань, необхідності утримуватись від відвідування приміщення суду, усі заяві та необхідні документи подавати, як і ознайомлюватись з уже поданими документами та із матеріалами справи, в електронному та дистанційному порядку, з використанням електронної адресу суду та/або через особистий кабінет в системі "Електронний суд".

Відповідно до Розпорядження голови Господарського суду Тернопільської області №9-р від 31.03.2020 "Про встановлення режиму роботи Господарського суду Тернопільської області в умовах карантину" рекомендовано суддям розгляд справ призначати (відкладати) за межами строку карантину встановленого Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 з подальшими змінами і доповненнями.

Одночасно, 02.04.2020 року набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020, яким внесено зміни зокрема і до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

В подальшому, згідно пункту 2 Розділу ІІ Закону України від 18.06.2020 № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (набрав чинності 17.07.2020) передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"№ 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Пункту 4 розділу X "Прикінцевих положень" Господарського процесуального кодексу України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Отже, законом №731-ІХ встановлено, що процесуальні строки, які були подовжені відповідно до Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом №731-ІХ, а саме - 06.08.2020.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій), мають право на продовження процесуальних строків на встановлених підставах.

При цьому сторони у справі неодноразово подавали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином та з інших підстав.

Враховуючи зазначене вище, беручи до уваги, що строк розгляду даної справи №921/373/20 припав на період дії карантину, а також враховуючи продовжені законом процесуальні строки розгляду судових справ під час дії карантину, зокрема і їх розгляд по суті, а також продовжені законом права учасників справи, подавати заяви/клопотання про продовження процесуальних строків на подання ними своїх пояснень, заперечень, доказів, тощо, на час дії карантину, судом надано таке право сторонам та витримано усі продовжені строки судового провадження згідно наведених вище законів.

При цьому, по завершенню 20-ти днів після набрання чинності Законом №731-ІХ, як станом на 07.08.2020 року так і станом на 27.08.2020 від учасників у справі не надходило будь-яких клопотань про поновлення чи продовження процесуальних строків на встановлених вище підставах.

Враховуючи зазначене, суд вважав, що є усі підстави завершити розгляд у даній справі, №921/373/20 та прийняти у ній рішення, і що таке не порушить будь - яких прав жодного із учасників у справі.

А тому, по завершенню дослідження обставин справи та доказів, проведення судових дебатів, суд у судовому засіданні 27.08.2020, після виходу до нарадчої кімнати, ухвалив рішення, оголосивши його скорочену (вступну та резолютивну) частини.

2. Аргументи сторін.

2.1. Правова позиція прокурора і позивача

у поданих позові і поясненнях представників у судових засіданнях.

Прокурор у поданому позові зазначає таке.

Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, згідно направлення № 233 від 22.05.2017, проведено планову перевірку КП «Чортківське виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства» Чортківської міської ради з 22.05.2017 по 26.05.2017.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області 26.05.2017 складено Акт «Перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами», який підписаний головним інженером підприємства Вербицьким І.І, та вручено директору комунального підприємства Гордієнко В.М., що підтверджується наявністю підпису в ньому. Зазначений Акт підприємством не оскаржувався.

Крім того, інспектором Державної екологічної інспекцією у Тернопільській області порушникам внесено припис №3-1/1944 від 26.05.2017 про усунення виявлених недоліків та порушень вимог природоохоронного законодавства, який також вручено директору комунального підприємства Гордієнко В.М., що підтверджується наявністю підпису в ньому. Зазначений припис підприємством не оскаржувався.

Зокрема, в ході перевірки виявлено, що встановлені нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин недотримуються, очисні споруди та технічні пристрої не утримуються в належному стані. Склад і властивості відходів. Ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища невизначені та непогоджені.

В ході перевірки відібрано проби води для проведення вимірювання показників складу та властивостей зворотних (стічних) вод «Чортківське ВУВКГ» Чортківської міської ради.

Проби води відправлено на дослідження у відділ інструментально - лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, атестованим на право виконання вимірювань.

Відповідно до протоколів Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області вимірювань показників складу та властивостей проб води №59-05-17, 60-05-17, 61-05-17 від 30.05.2017, скид стічних вод у водний об`єкт річки Серет за здійснюється з перевищенням встановлених нормативів граничнодопустимих скидів (ГДС) забруднюючих речовин у водний об`єкт.

За результатами виявлених порушень 26.06.2017 посадовою особою Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області складено протокол № 000536 про адміністративне правопорушення за порушення п.6 ч.2 ст.70 Водного Кодексу України та протокол № 000537 про адміністративне правопорушення за порушення п. «в», «г» ст. 17 Закону України «Про відходи».

Постановою №537/9 від 26.06.2017 про накладення адміністративного стягнення головного інженера КП «Чортківського ВУВКГ» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постанова про накладення адміністративного стягнення головним інженером не оскаржувалася. Чортківською місцевою прокуратурою з метою підтвердження сплати штрафу головним інженером надіслано листа в управління державної казначейської служби України в Чортківському районі. На даний час відповідь очікується. Копія відповіді буде долучено до матеріалів позову до початку судового розгляду.

Старшим державним інспектором Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області проведено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам внаслідок скидів забруднюючих речовин із зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС Комунальним підприємством «Чортківське виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства» м. Чортків, вул. Сонячна, 7 за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, де розмір збитків складає 146134, 63 гривні.

Відповідно до п.10.1 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 за №389, розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення підземних вод забруднюючими речовинами, здійснюється за формулою: ЗП = Ккат х КРп х L х МПі х yі.

Таким чином, розмір збитків внаслідок наднормових скидів становить: 146 134,63 гривень.

Державною екологічною інспекцією в Тернопільській області 01.11.2017 надіслано КП «Чортківське ВУВКГ» претензію про необхідність сплати збитків завданих навколишньому середовищу, що підтверджується копією рекомендованого поштового відправлення (фотокопія додається).

Враховуючи, що на даний час шкода, заподіяна відповідачем навколишньому природному середовищу добровільно не відшкодована, вона підлягає стягненню в судовому порядку.

Згідно отриманої інформації № 1-1-05-1768 від 18.05.2020 Державна екологічна інспекція в Тернопільській області до суду із позовною заявою про стягнення з КП «Чортківське ВУВКГ» збитків, завданих порушенням природоохоронного законодавства не зверталася. При цьому Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області зазначено, що інспекція обмежена в застосуванні даного заходу стягнення збитків, оскільки не звільнена від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір», а кошти на сплату судового збору кошторисом установи передбачено в обмеженому обсязі.

Прокурор звертається до суду за захистом інтересів держави Україна, а не конкретного органу державної влади, яким є позивач, котрий своїми листом № 1-1-09-1648 від 06.05.2020 фактично визнав неможливість самостійного належного захисту майнових інтересів держави через недостатність коштів для сплати судового збору.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Главою 11 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України №128 від 09.08.2013 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 04.06.2018 №192) передбачено, що платежі (кошти), які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків (далі - рахунок 3311) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Після розподілу, кошти у відповідних обсягах засобами програмного забезпечення шляхом формування меморіальних документів перераховуються за призначенням на відповідні рахунки.

Відповідно до вищезазначених вимог законодавства з метою захисту інтересів держави в особі відповідних державних органів мають місце підстави звернення Чортківської місцевої прокуратури до Господарського суду Тернопільської області.

2.2. Заява відповідача про визнання позову.

У неодноразово поданих суду заявах відповідач просить суд розглядати справу без участі його представника.

Крім того, у заяві від 29.07.2020 № 164/01-9 (вх. № 5023 від 03.08.2020) повідомляє, суд, що позовні вимоги визнає в повному обсязі.

3. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Норми права, законодавство, судова практика, які застосував суд.

Мотивована оцінка судом аргументів, наведених учасниками справи.

3.1. Щодо підстав для звернення прокурора з позовом у суд.

Із змісту статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка, зокрема, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 4, 5 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також визначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009, заява №42454/02, пункт 35) висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній із сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в таких випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

Обираючи форму представництва прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, обґрунтовує необхідність їх захисту. Про це йдеться у рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі про представництво інтересів в арбітражному судочинстві, яке відповідно до статті 69 Закону України «Про Конституційний Суд України» є обов`язковим.

Згідно з вказаним рішенням КСУ інтереси держави можуть збігатися, так і не збігатися з інтересами державних органів. Поняття «інтереси держави» є оціночним і у кожному конкретному випадку прокурор самостійно визначає, в чому саме відбулося або має відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту. Порушенням інтересів держави у вказаному випадку є те, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги є одним із пріоритетних напрямків діяльності як державних органів, гак і суб`єктів господарювання, адже охорона навколишнього природного середовища відноситься до глобальних завдань, життєво важливих для всього людства, тому актуальним є відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу з метою спрямування коштів на відновлення стану пошкоджених об`єктів навколишнього природного середовища.

Правовідносини, пов`язані з охороною навколишнього середовища становлять суспільний інтерес, а неправомірне, всупереч закону та волі держави використання об`єктів навколишнього природного середовища, а також невідшкодування збитків, заподіяних такими діями, до державного бюджету суспільному інтересу не відповідає. Таким чином, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. І Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Поняття «орган уповноважений державою здійснювати відповідні повноваження» визначено, як орган державної влади або орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається, а здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Відповідно до положень частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2)вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) браги участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження (ч. 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Таким чином, наведена вище норма закону передбачає різні форми представництва прокуратурою в суді, серед яких є, зокрема, така форма представництва як звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

При відкритті провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду у справі №924/1237/17 від 20.09.2018, у справі №918/313/17 від 27.02.2018 та ухвалі Верховного Суду у справі №822/1169/17 від 19.07.2018.

Відповідно до ст. 16 Конституції України, забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави Реалізація зазначеного обов`язку здійснюється державою через відповідні органи, які зважаючи на приписи ч.2 ст. 19 Конституції України, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно з п. п. 1.7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017, Держекоінспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №125 (далі - Положення), є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (Держекоінспекція України) та їй підпорядковується.

Пунктом 2, 4 частини 3 розділу 2 Положення визначено, що Державна екологічна інспекція у Тернопільській області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів.

Відповідно до п.й ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища зокрема належить вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до ч.9 розділу 2 Положення, Державна екологічна інспекція у Тернопільській області пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Прокурором доведено поданими доказами, що Інспекцією станом на момент звернення прокурора з позовом у суд відповідних дій щодо стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок скидів забруднюючих речовин із зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС, шляхом пред`явлення позовної заяви до суду, не здійснено у зв`язку з недостатнім фінансуванням Державної екологічної інспекції у Тернопільській області на сплату судового збору.

Згідно з п. 26 Рішення Європейського суду України з прав людини «Кечко проти України» від 08.1 1.2005, суд не приймає аргумент Уряду щодо бюджетних асигнувань, тому що органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів, як на причину невиконання своїх зобов`язань.

Як випливає зі змісту постанови Верховного Суду України від 15.05.2012 у справі № 11/446, відсутність бюджетних коштів, передбачених у видатках Державного бюджету України на черговий рік, не виправдовує бездіяльність установи, яка фінансується з бюджету.

Таким чином суд вважає доведеною з боку прокуратури та не спростованою позивачем ту обставину, що достовірно знаючи про факти порушення з боку КІІ «Чортківське виробниче управління водоканалізаційного господарства» інтересів держави, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області в судовому порядку не вжито заходів щодо стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Така бездіяльність контролюючого органу призвела до порушення інтересів держави, адже з моменту перевірки, завдана навколишньому природному середовищу шкода, залишається невідшкодованою.

Як результат, Державною екологічною інспекцією в Тернопільській області не вжито заходів щодо звернення до суду із позовною заявою з метою стягнення з відповідача коштів до відповідних бюджетів, які можуть бути залучені державою чи органами місцевого самоврядування для реалізації загальнодержавних та місцевих програм, в тому числі, щодо охорони навколишнього природного середовища. Таким чином, існує необхідність вжиття заходів представницького характеру Чортківською місцевою прокуратурою.

Так, відповідно до отриманою прокуратурою інформації № 1-1-05-1768 від 18.05.2020 Державна екологічна інспекція в Тернопільській області до суду із позовною заявою про стягнення з КП «Чортківське ВУВКГ» збитків завданих порушенням природоохоронного законодавства не зверталася.

При цьому Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області зазначено, що інспекція обмежена в застосуванні даного заходу стягнення збитків, оскільки не звільнена від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір», а кошти на сплату судового збору кошторисом установи передбачено в обмеженому обсязі.

Прокурор звертається до суду за захистом інтересів держави Україна, а не конкретного органу державної влади, яким є позивач, котрий своїми листом № 1-1-09-1648 від 06.05.2020 фактично визнав неможливість самостійного належного захисту майнових інтересів держави через недостатність коштів для сплати судового збору.

Відповідно до п. 6.43. постанови Великої Палати Верховного Суду від у справі № 903/129/18 незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи позивача у справі про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт не звернення до суду позивачем з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії Касаційного господарського суду від 26.02.2019 у справі № 905/803/1 8.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у п. 5.6. постанови від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 зазначив про необхідність врахування нездійснення позивачем упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах та зробив висновок, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Крім того, у постановах у справі № 905/803/18 та у справі № 914/225/18 Верховний Суд погодився в доводами прокурора та наданим ним листом як доказом бездіяльності органу державної влади, у якому вказаний орган вказав причиною неможливості самостійного належного захисту майнових інтересів держави недостатність коштів для сплати судового збору, визнавши таким чином цей лист достатнім доказом нездійснення уповноваженим державним органом покладеного на нього законом обов`язку із захисту державних інтересів.

Наявність підстав для представництва Чортківською місцевою прокуратурою інтересів держави в суді її особі Державної екологічної інспекції узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній в постанові від 06.06.2018 у справі №607/1557/17 за касаційною скаргою заступника прокурора Тернопільської області на ухвалу Тернопільського міськрайонного суд Тернопільської області від 23 березня 2017 року у вказаній цивільній справі.

У свою чергу у Постанові ВП ВС від 26.05.2020 справа № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду конкретизувала власний правовий висновок та висновки Касаційного господарського суду та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду щодо підстав для представництва інтересів держави в суді прокурором, визначивши, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх на обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Таким чином, розглянувши і оцінивши обґрунтування звернення прокурора з позовом в суд із врахуванням аналізу правових висновків Верховного Суду у наведених вище справах суд вважає, що Державна екологічна інспекція в Тернопільській області будучи органом, уповноваженим на виконання функцій держави у спірних правовідносинах не звернулася до суду із відповідною позовною заявою, хоча і має на це відповідні повноваження.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги факт не здійснення відповідним органом повноважень щодо захисту вказаних інтересів держави, та його бездіяльність щодо цього, суд вважає, що у даному випадку є наявні підстави для представництва інтересів держави Чортківською місцевою прокуратурою в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, в зв`язку з нездійсненням захисту інтересів держави останньою, шляхом звернення до суду з відповідною позовною заявою відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

3.2. Щодо наявності підстав для стягнення збитків

за порушення природоохоронного законодавства.

Згідно зі ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно частини 1 статті 48 Водного кодексу України, спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними вода із застосуванням каналів.

Згідно п. 6 ч.2 ст.70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

З`ясовано, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, згідно направлення № 233 від 22.05.2017, проведено планову перевірку КП «Чортківське ВУВКГ» Чортківської міської ради з 22.05.2017 по 26.05.2017.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області 26.05.2017 складено Акт «Перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами», який підписаний головним інженером підприємства Вербицьким І.І, та вручено директору комунального підприємства Гордієнко В.М., що підтверджується наявністю підпису в ньому. Зазначений Акт підприємством не оскаржувався.

Крім того, інспектором Державної екологічної інспекції у Тернопільській області порушникам внесено припис №3-1/1944 від 26.05.2017 про усунення виявлених недоліків та порушень вимог природоохоронного законодавства, який також вручено директору комунального підприємства Гордієнко В.М., що підтверджується наявністю підпису в ньому. Зазначений припис підприємством не оскаржувався.

Зокрема, в ході перевірки виявлено, що встановлені нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин недотримуються, очисні споруди та технічні пристрої не утримуються в належному стані. Склад і властивості відходів, ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища невизначені та непогоджені.

В ході перевірки відібрано проби води для проведення вимірювання показників складу та властивостей зворотних (стічних) вод КП «Чортківське ВУВКГ» Чортківської міської ради.

Проби води відправлено на дослідження у відділ інструментально - лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, атестованим на право виконання вимірювань.

Відповідно до протоколів Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області вимірювань показників складу та властивостей проб води №№ 59-05-17, 60-05-17, 61-05-17 від 30.05.2017, скид стічних вод у водний об`єкт річки Серет за здійснюється з перевищенням встановлених нормативів граничнодопустимих скидів (ГДС) забруднюючих речовин у водний об`єкт.

За результатами виявлених порушень 26.06.2017 посадовою особою Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області складено протокол № 000536 про адміністративне правопорушення за порушення п.6 ч.2 ст.70 Водного Кодексу України та протокол № 000537 про адміністративне правопорушення за порушення п. «в», «г» ст. 17 Закону України «Про відходи».

Постановою №537/9 від 26.06.2017 про накладення адміністративного стягнення головного інженера КП «Чортківського ВУВКГ» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 59 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постанова про накладення адміністративного стягнення головним інженером не оскаржувалася.

Чортківською місцевою прокуратурою з метою підтвердження сплати штрафу головним інженером надіслано листа в управління державної казначейської служби України в Чортківському районі.

Старшим державним інспектором Державної екологічної інспекції України в Тернопільській області проведено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам внаслідок скидів забруднюючих речовин із зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС Комунальним підприємством «Чортківське виробниче управління водопровідно - каналізаційного господарства» м. Чортків, вул. Сонячна, 7 за період з 01.01.2016 по 31.12.2016, де розмір збитків складає 146 134, 63 гривні.

Відповідно до п.10.1 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 за №389, розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення підземних вод забруднюючими речовинами, здійснюється за формулою:

ЗП = Ккат х КРп х L х МПі х уі, де:

Ккат - коефіцієнт, що враховує категорію водного об`єкта, який визначається згідно з додатком 2;

КРп - регіональний коефіцієнт дефіцитності підземних вод, який визначається згідно з додатком 10;

L - коефіцієнт, який враховує природну захищеність підземних вод:

для ґрунтових - 1,0;

для міжпластових безнапірних - 1,3;

для міжпластових напірних (артезіанських) - 1,6.

МПі - маса і-ї забруднюючої речовини, що потрапила в підземні води, т, розраховується з використанням даних еколого-гідрологічних вишукувань за формулою

МПі = V х (Сі - СФі) х 10-6, де:

V - об`єм води в забрудненій частині водоносного горизонту, м-3, який визначається за формулою V т = F х m х па,

де F- площа забруднення, м-2;

m - середня потужність забрудненої частини водоносного горизонту,м;

nа - активна пористість водонасичених порід, яка визначається згідно з додатком 9;

Сі - середня концентрація і-ї забруднюючої речовини у воді підземного водного об`єкта, г/м-3;

СФі - фонова концентрація і-ї забруднюючої речовини у воді підземного водного об`єкта, г/м-3.

Фактичні показники вмісту забруднюючих речовин у скиді зворотних вод після очистки КП «Чортківське ВУВКГ» за період з 01.01.2016 по 31.12.2016 згідно з протоколами вимірювань показників складу та властивостей проб води, становлять:

- 1511 мг/л сухий залишок при величині дозволеної для скиду концентрації 1000 мг/л;

- 26,41 мг/л азот амоній при величині дозволеної для скиду концентрації 13,2 мг/л;

-18,3 мг/л фосфати, при величині дозволеної для скиду концентрації 4 мг/л;

- 141,6 мг/л завислі речовини при величині дозволеної концентрації 94 мг/л.

Обсяг зворотних вод за період з 01.01.2016 по 31.12.2016 згідно з річним звітом про використання води за формою № 2ТП становить 633900 м3. Скид зворотних вод здійснювався у водний об`єкт господарсько-побутового використання.

Отже, з урахуванням вищезазначеної формули маса наднормативного скиду забруднюючих речовин із зворотними водами становить:

Мсух.зал.=(1511-1000)*633900/1000000=323,9229т

Маз.ам.=(26,41-13,2)* 633900/1000000=8,3738т

Мфосф.=( 18,3-4)* 633900/1000000=9,0647т

Мзав.реч.=(141,6-94)* 633900/1000000=30,1736т

Таким чином, розмір збитків внаслідок наднормових скидів становить:

З = 1*1,07* 1,5*(323,922*1,440 + 8,3738*1440,13 + 9,0647*8470,844 + 30,1736*57,605)* 1,605*(466,448 + 12059,360 + 76785,659 +1738,150) = 146 134,63 гривень.

З урахуванням викладеного, сума збитків становить 146 134, 63 гривень.

Відповідно до ст.44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов`язані, в тому числі, економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод; використовувати воду (водні об`єкти) відповідно до цілей та умов їх надання; не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища; здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Згідно статті 110 Водного кодексу України порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно - правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у: забрудненні та засміченні вод, недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування.

Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно п. «в», «г» ст. 17 Закону України «Про відходи» суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані: визначати склад і властивості відходів, що утворюються, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини відповідно до нормативно-правових актів, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища; на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти і вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, і подавати щодо них статистичну звітність у встановленому порядку.

Загальні підстави цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди передбачені ст. 1166 Цивільного кодексу України.

За змістом ч.іст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно п.9 ч. 1 ст.44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Згідно статті 1172 Цивільного кодексу України юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Так, згідно п.10,11 посадової інструкції головного інженера КП «Чортківське ВУВКГ» головний інженер вживає заходів щодо запобігання шкідливому впливу виробництва на навколишнє середовище, здійснює контроль за дотриманням вимог природоохоронних органів.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду, для відшкодування завданої шкоди необхідно встановити в діях відповідача наявності складу цивільного правопорушення, а саме: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою; вину заподіювана шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Водночас, у постанові Вищого господарського суду України від 14.10.2014 у справі №906/249/14 зазначено, що враховуючи вимоги статей 1166, 1172 Цивільного кодексу України, у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини правопорушника.

Відповідно до п.7 ч. 3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Главою 11 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України №128 від 09.08.2013 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 04.06.2018 №192) передбачено, що платежі (кошти), які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків (далі - рахунок 3311) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Після розподілу, кошти у відповідних обсягах засобами програмного забезпечення шляхом формування меморіальних документів перераховуються за призначенням на відповідні рахунки.

Державною екологічною інспекцією в Тернопільській області 01.11.2017 надіслано КП «Чортківське ВУВКГ» претензію про необхідність сплати збитків завданих навколишньому середовищу, що підтверджується копією рекомендованого поштового відправлення (фотокопія додається).

Проте, станом на час звернення до суду прокурора суми збитків відповідачем не сплачено.

3.3. Визнання позову відповідачем.

Із змісту статті 46 ГПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до статті 191 ГПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

У поданій суду заяві від 29.07.2020 № 164/01-9 (вх. № 5023 від 03.08.2020) відповідач заявив суду, що позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Суд, ухвалою від 21.08.2020 роз`яснив відповідачу про наслідки визнання позову у справі № 921/373/20, відповідно статей 46, 191 ГПК України, а саме, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

При цьому перевіривши повноваження представника відповідача, давши оцінку доводам прокурора та позивача у справі, суд вважає, що визнання позову відповідачем не порушує прав та інтересів інших осіб та не суперечить закону, а тому суд приймає його та задовольняє позов повністю.

5. Висновок суду.

Із змісту частин 1,2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Стаття 129 Конституції України вказує, що до однієї із основних засад судочинства відноситься змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості

Згідно із частин 2-3 статті 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 73, частин 1,3 статті 74 статей 76,77,78,79 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до п.58 рішення від 10.02.2010 (заява №4909/04) Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303-А, п.29)

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (п. 54 рішення від 28.10.2010 (заява №4241/03) Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог повністю та вирішив, що є підстави стягнути з Комунального підприємства "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500, () в користь держави збитки, заподіяні внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у сумі 146 134 (сто сорок шість тисяч сто тридцять чотири) грн 63 коп., які перерахувати на р/р UA 0019555, код ЄДРГПОУ 37938481, код бюджету 24062100, УК у Чортківському районі, з яких 30% в доход спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Чортківської ОТГ, 20% в дохід спеціального фонду обласного бюджету Тернопільської обласної ради.

6. Судові витрати.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 становить 2102 грн.

Відтак, сума судового збору, яка підлягає сплаті, за подання прокурором вказаної позовної заяви складає 2192,01 гривня.

З метою сплати судового збору Чортківською місцевою прокуратурою надіслано відповідні документи у прокуратуру Тернопільської області. Прокуратурою Тернопільської області розпочато процедуру сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи повне задоволення позову у справі, суд судові витрати покладає на відповідача - та вони підлягають стягненню з нього в користь прокуратури.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, керуючись положеннями статей з 1 по 19, 41, 42, з 73 по 86, 129,130, з 208 по 210, з 218 по 221, 232, 233, 236, 237 238, 240, 241, 242, з 253 по 259 у сукупності з іншими статтями Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500, () в користь держави збитки, заподіяні внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у сумі 146 134 (сто сорок шість тисяч сто тридцять чотири) грн 63 коп., які перерахувати на р/р UA 0019555, , код бюджету 24062100, УК у Чортківському районі, з яких 30% в доход спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Чортківської ОТГ , 20% в дохід спеціального фонду обласного бюджету Тернопільської обласної ради.

3. Судові витрати покласти на відповідача - Комунальне підприємство "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500, ().

4. Стягнути з Комунального підприємства "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500, () в користь Прокуратури Тернопільської області, 46001, Тернопільська обл., місто Тернопіль, вулиця Листопадова будинок 4 (код 02910098), 2 192 (дві тисячі сто дев`яносто дві) грн 01 коп. судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Реквізити сторін:

Прокуратура: Чортківська місцева прокуратура, вул. Горбачевського, 4, м. Чортків, 48500.

Позивач : Державна екологічна інспекція у Тернопільській області, вул. Шашкевича, 3, м. Тернопіль, 46008, .

Відповідач : Комунальне підприємство "Чортківське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Чортківської міської ради, вул. Сонячна, 7, м. Чортків, Тернопільська область, 48500, .

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду в порядку статті з 256 по 257 ГПК України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.17.5 Перехідних положень ГПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності нової редакції Господарського процесуального кодексу України, а саме до 15.12.2017 року. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повне рішення, враховуючи вихідні дні складено на протязі десяти робочих днів з дня складення скороченої (вступної та резолютивної) частини рішення - 10.09.2020.

Повне рішення надіслати сторонам рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя В.Л. Гевко