ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" вересня 2020 р.м. Одеса № 916/2635/20
Господарський суд Одеської області у складі судді Невінгловської Ю.М., розглянувши матеріали позовної заяви за вх. № 2729/20

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 );

до відповідача: Громадської організації «Гаражне товариство «Надія» (68004, Одеська обл., м. Чорноморськ, вул. Парусна 15Н)

про визнання недійсними рішення конференції (зборів) та скасування реєстрації змін

ВСТАНОВИВ:

Суть спору: 09.09.2020 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до відповідача - Громадської організації «Гаражне товариство «Надія», в якій просить суд визнати недійсним рішення конференції від 23.05.2020 року недійсним та скасувати реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу.

В обґрунтування заявленої позовної заяви, позивач повідомляє, що йому стало відомо про конференцію Громадської організації «Гаражне товариство «Надія», яка відбулась 23.05.2020 року, за результатом якої винесено рішення про обрання нового голови Громадської організації «Гаражне товариство «Надія». Однак, як вказує позивач, вказану конференцію члени правління не проводили, оскільки на засіданні правління від 21.05.2020 року було прийнято рішення про заборону проведення зборів на період дії карантину. У зв`язку з тим, що порушено право позивача як члена гаражного товариства в частині вибору керівників, він звернувся до суду із зазначеною позовною заявою.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд зазначає таке:

У відповідності до ч. 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Однак, як встановлено судом, матеріали позовної заяви в порушення приписів ч. 4 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України не містять копії чи оригіналу рішення конференції від 23.05.2020 року, який позивач просить суд визнати недійсним. Водночас клопотання про витребування оскаржуваного договору в матеріалах позовної заяви також відсутнє.

Крім того, у відповідності до п.1 ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і додані до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України, встановлено обов`язок позивача до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05.03.2009, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Як встановлено судом, матеріали позивної заяви в порушення вимог ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України не містять доказів про направлення позовної заяви відповідачу з доданими до неї документами листом з описом вкладення, тоді як квитанція та накладна установи пошти не є належними доказами, оскільки з зазначених доказів не вбачається, які саме документи були надіслані відповідачу.

Також, відповідно до п.4 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити матеріально-правову вимогу до відповідача, що порушив його право вказати в чому полягає порушення та спосіб захисту свого порушеного права, який має відновити це порушене право.

Так, у резолютивній частині позову, заявник просить визнати недійсним рішення конференції від 23.05.2020 року, однак не зазначається, кому належить прийняте рішення. Окрім того, позивач просить суд скасувати реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, проте не уточнено яких саме.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 102 грн 00 коп.

Між тим, доказів сплати судового збору заявником не додано.

Разом з позовною заявою, позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору (за вх.№ГСОО23941/20), в якому він просить суд відстрочити сплату судового збору на два місяці. В обґрунтування поданого клопотання, позивач зазначає, що неможливість сплати на момент подання позову судовий збір зумовлено необхідністю сплачувати кредит та тим, що він є військовослужбовцем на пенсії.

Суд, розглянувши вказане клопотання позивача, дійшов висновку, що дане клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі.

У пункті 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" роз`яснено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, відповідно до ст. 129 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється на засадах змагальності сторін, рівності всіх учасників процесу перед законом і судом, що є гарантією всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи. Порушення конституційних принципів правосуддя є неприпустимим, зокрема, й у питанні сплати судового збору.

Як вже зазначалось, положення ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" дають право суду враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, суд може відстрочити сплату судового збору лише за наявності виключних обставин, з урахуванням того, що в майбутньому заявник матиме фінансову можливість сплатити розмір судового збору.

Проте, зі змісту обґрунтувань позивача щодо відстрочення сплати судового збору не вбачається, що у позивача відсутні кошти для його сплати у розмірі судового збору, яка перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. При цьому, позивач стверджує що є військовослужбовцем на пенсії, між тим, у відповідності п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено право суду відстрочити судовий збір для військовослужбовця, тобто не є підставою для відстрочення перебування військовослужбовця на пенсії.

Окремо суд зазначає, що за змістом ст. 8 Закону України "Про судовий збір" особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог ст.ст. 76, 79 ГПК України, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Отже, саме лише посилання заявника на необхідність сплачувати кредит, та те, що позивач є військовослужбовцем на пенсії не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Крім того, у позовній заяві, серед учасників судового процесу, позивачем визначено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державного реєстратора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Уляницьку Олену Анатоліївну.

Водночас, за змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

При цьому суд зазначає, що саме лише зазначення в позовній заяві третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Враховуючи, що в позовній заяві жодним чином не обґрунтовано, яким чином рішення з господарського спору може вплинути на права та обов`язки Державного реєстратора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Уляницьку Олену Анатоліївну, підстави для залучення останньої до участі у справі в матеріалах позовної заяви відсутні. Вищевикладене, водночас, не позбавляє позивача права звернутися до суду з ідентичним клопотанням, обґрунтувавши його належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням встановлених недоліків, на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків, шляхом надання до суду копії (або оригінал) оспорюваного рішення, належних документів, які підтверджують надіслання відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами, документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, чіткий зміст позовних вимог, згідно вимог ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 за вх. ГСОО № 2729/20 - залишити без руху.

2. У задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за вх.№23941/20 - відмовити.

3.Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10-ти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набрала законної сили 11.09.2020 р. та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.М. Невінгловська