ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" вересня 2020 р.Справа № 922/282/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

при секретарі судового засідання Лепенець К.В.

розглянувши заяву Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" про відстрочення виконання рішення від 12.05.2020 року (вх.№19940 від 01.09.2020року)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СП Юкойл" (69014, м. Запоріжжя, вул. Базова, буд. 3-А)
до Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" (61001, м. Харків, вул. Світло шахтаря, буд. 4/6)
про стягнення 13050,06 грн.
представники сторін в судове засідання не з`явились

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СП Юкойл" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" про стягнення 13050,06 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області по справі № 922/282/20 від 12.05.2020 р. позовні вимоги задоволено повністю.

Стягнуто з Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" (61001, м. Харків, вул. Світло шахтаря, буд. 4/6, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СП Юкойл" (69014, м. Запоріжжя, вул. Базова, буд. 3-А, ) - 12810,00 грн. заборгованості; 240,06 грн. 3 % річних та витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. Рішення обґрунтовано доведеністю позовних вимог.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Акціонерне товариство «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволені позовних вимог.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 20.08.2020, апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря", м. Харків, на рішення господарського суду Харківської області у справі № 922/282/20 від 12.05.2020 р. залишено без задоволення. Рішення господарського суду Харківської області у справі № 922/282/20 від 12.05.2020 р. залишено без змін.

01.09.2020 року від Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" надійшла заява про відстрочення виконання рішення від 12.05.2020 року (вх.№19940 від 01.09.2020року), в якій останній просить суд відстрочити виконання рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 року заборгованості в розмірі 15152,06грн. до кінця дії встановленого карантину .

Ухвалою господарського суду від 02.09.2020 року, прийнято до розгляду заяву АТ "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" про відстрочення виконання судового рішення (вх. 19940 від 01.09.2020 р.). Розгляд заяви призначено на "08" вересня 2020 р. о 14:00 .

Представник позивача в судове засідання08.09.2020 року не з`явився.

Представник відповідача в судове засідання 08.09.2020 року не з`явився, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Суд, розглянувши заяву відповідача про надання відстрочки виконання рішення суду, зазначає наступне.

За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання (ч. 1 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України).

Відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

При цьому положення чинного господарського процесуального законодавства України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання, тому суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами статті 86 Господарського процесуального кодексу України.

Як вбачається із поданої відповідачем заяви, останній просить суд відстрочити виконання рішення господарського суду Харківської області від 12.05.2020 року по справі № 922/282/20 до кінця дії встановленого карантину.

Згідно з ч. ч.1,3,4,5 ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Рішенням Суду у справі Глоба проти України №15729/07 від 05.07.2012 р. суд повторює, що пункт І статті 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Таким чином, запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно зі ст. 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Проте, в даному випадку відповідач не надав до суду жодних доказів, в підтвердження обставин, на які він посилається у своїй заяві. Водночас саме наявність таких доказів надає суду можливість встановити обставини неможливості виконання судового рішення. Одне лише посилання на запроваджений в Україні карантин у зв`язку із епідемією COVID -19 не надає суду можливості встановити наявності скрутного матеріального становища відповідача. Тим більш, що і позивач, який є суб`єктом господарювання, також опинився у такому ж самому положенні, що і відповідач у зв`язку із запровадженим карантином.

З огляду на встановлені судом обставини, з урахуванням принципів розумності та справедливості, враховуючи інтереси як боржника, так і стягувача, а також те, що рішення суду є обов`язковим до виконання та має бути виконане, суд не вбачає правових підстав для задоволення заяви відповідача.

Керуючись ст.ст. 331, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви Акціонерного товариства "Харківський машинобудівний завод "Світло Шахтаря" про відстрочення виконання рішення від 12.05.2020 року (вх.№19940 від 01.09.2020року).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає оскарженню, в порядку, передбаченому ст.ст. 255-256 ГПК України.

Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/

Ухвалу підписано 08.09.2020 року.

Суддя О.О. Присяжнюк