Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали
позовної заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АПОЛЛО"
до відповідача ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "БАНК "КИЇВСЬКА РУСЬ"
про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії -
ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АПОЛЛО" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "БАНК "КИЇВСЬКА РУСЬ" про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2020 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:
- обґрунтованих письмових пояснень з конкретним (неальтернативним) викладенням змісту позовних вимог, зазначенням їх характеру і кінцевої кількості, з викладенням прохальної частини позовної заяви в форматі: одна позовна вимога - один пункт прохальної частини позову. Кожен пункт нумерується арабськими цифрами і друкується з абзацу;
- пояснень щодо сплаченого судового збору та порядку його обчислення, з урахуванням предмету спору, а також кількості та характеру позовних вимог;
- доказів оплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, з урахуванням кінцевої кількості та характеру заявлених позовних вимог.
За таких обставин, останнім днем строку для усунення недоліків позовної заяви було 07.09.2020.
Розглянувши заяву про усунення недоліків з доданими до неї документами, суд зазначає наступне.
Як було вищезазначено, ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2020 у даній справі, якою позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, зокрема, шляхом надання обґрунтованих письмових пояснень з конкретним (неальтернативним) викладенням змісту позовних вимог, зазначенням їх характеру і кінцевої кількості, з викладенням прохальної частини позовної заяви в форматі: одна позовна вимога - один пункт прохальної частини позову. Кожен пункт нумерується арабськими цифрами і друкується з абзацу.
Крім того, у вищезазначеній ухвалі було вказано надати докази оплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, з урахуванням кінцевої кількості та характеру заявлених позовних вимог.
Так, до клопотання про усунення недоліків позовної заяви, позивачем надано письмове пояснення з викладенням змісту позовних вимог, зазначенням їх характеру і кінцевої кількості а саме:
- зняти заборону відчуження з предметів іпотеки які накладені, Державним реєстра тором приватним нотаріусом Красовським Олегом Олександровичем, Київський міський нотаріальний округ, по Договору іпотеки (з усіма змінами) зареєстрованому за №519 від 19.09.2013, що зареєстрований в реєстрі заборон за №520 та Договору іпотеки (з усіма змінами) зареєстрованому за №226 від 18.11.2014, що зареєстрований в реєстрі заборон №227.
Таким чином, враховуючи надані позивачем письмові пояснення щодо зазначення характеру і кінцевої кількості позовних вимог, предметом позову у даній справі стороною визначено шість позовних вимог немайнового характеру.
Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VІ судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається зі статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року становить 2 102,00 грн.
Згідно з п. 2.11 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог.
Як вбачається з обґрунтованого письмового пояснення наданого позивачем в якості усунення недоліків позовної заяви, останнім заявлено шість вимог немайнового характеру, а тому судовий збір, який підлягає сплаті становить 12 612,00 грн. (2 102 грн. х 6).
Всупереч наведеному, позивач, надаючи пояснення щодо сплаченого судового збору та порядку його обчислення, вказує, що позовних вимог заявлено п`ять, а тому до сплати підлягає судовий збір у розмірі 10 510,00 грн. Платіжними дорученнями №2579 від 15.07.2020 на суму 2102,00 грн. та №2731 від 25.08.2020 на суму 8408,00 грн., які наявні у матеріалах справи, так само підтверджується сплата судового збору на загальну суму 10 510,00 грн.
Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких саме у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.
Натомість, усунення позивачем лише частини недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні ст.ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті в повному обсязі.
Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання позивачем вимог ухвали суду щодо усунення недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою.
Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.
Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-
Повернути позовну заяву і додані до неї документи заявнику.
Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.
Суддя І.В. Приходько