ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"07" вересня 2020 р. Справа № 914/2699/15

Західний апеляційний господарський суд у складі:

головуючого - судді Матущака О.І.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будова-Захід", с. Смільне Львівської області б/н б/д (вх.№ЗАГС 01-05/2382/20 від 01.09.2020)

на ухвалу Господарського суду Львівської області від 29.07.2020 (колегія суддів: головуючий суддя Стороженко О.Ф., судді Березяк Н.Є., Щигельська О.І.)

про поновлення пропущеного строку на пред`явлення до виконання ухвали суду від 23.03.2016 у справі №914/2699/15

за позовом Споживчого кооперативу "Степана Бандери", м. Тернопіль

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Будова-Захід", с. Смільне Львівської області

про стягнення грошових коштів у загальній сумі 8718332,47 грн

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будова-Захід", с. Смільне Львівської області

до відповідача Споживчого кооперативу "Степана Бандери", м. Тернопіль

про розірвання договору будівельного підряду №29а/12-Т від 17.07.2012 та стягнення збитків у розмірі 396318,93грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 29.07.2020 відмовлено у задоволенні заяви позивача про поновлення строку на пред`явлення до виконання ухвали Господарського суду Львівської області від 23.03.2016 у справі №914/2699/15.

Відповідачем за первісним позовом подано апеляційну скаргу на вказану ухвалу. Скаржник також просить поновити строк для апеляційного оскарження, покликаючись на те, що ним оскаржувану ухвалу отримано 15.08.2020, що підтверджується витягом із книги для запису рекомендованих поштових відправлень та повідомлень із датою та підписом уповноваженого представника товариства.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно п.1 ч.3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються, зокрема, довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Як підтверджується матеріалами апеляційної скарги, така підписана адвокатом С.Р. Калужною.

При цьому, до матеріалів справи С.Р.Калужною не додано повноважень, які підтверджують повноваження адвоката.

Водночас до апеляційної скарги долучено довіреність №2/Т від 02.01.2020, в якій ТОВ "Будова-Захід" уповноважує начальника юридичного відділу Калужну Софію Романівну на представлення інтересів товариства, зокрема, оскарження судових рішень.

З огляду на зазначене, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно до ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Водночас приписами ч. 3 ст. 56 ГПК України встановлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.07.2020 у справі №9901/39/20 звертає увагу на те, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що для представлення інтересів юридичної особи представнику Калужній С.Р. необхідно надати суду повноваження адвоката або вищезазначені докази самопредставництва.

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції при прийнятті рішення про відкриття провадження у справі зобов`язаний навести усі недоліки апеляційної скарги, а відтак, незважаючи на непідтвердження права підпису підписанта апеляційної скарги, суд розглядає клопотання апелянта про поновлення строку для апеляційного оскарження та зазначає таке.

Відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Відповідно до наведеної норми суд касаційної інстанції має оцінити доводи заявника, інші можливі обставини, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже можливість поновлення пропущеного строку судом апеляційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно ж із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Таким чином вказане рішення Європейського суду з прав людини суд апеляційної інстанції застосовує у даній справі як джерело права.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Проте, Суд, перевіривши на сайті Укрпошти відповідно до штрихового кодового ідентифікатора «№034» шлях відправлення, зазначає, що відправлення прийняте - 03.08.2020, відправлення вручено: особисто - 06.08.2020, а не 15.08.2020, як зазначено скаржником.

А отже, оскільки оскаржувана ухвала прийнята 29.07.2020, останнім днем для подання апеляційної скарги був 17.08.2020, натомість апеляційну скаргу подано 25.08.2020.

Окрім цього, апеляційний господарський суд вважає наведені скаржником підстави неповажними, оскільки надані докази - витяг з Книги обліку вхідної документації (вх. №13342034 від 15.08.2020) є неналежними, з огляду на те, що запис у Книзі обліку вхідної документації проставляється власноруч скаржником, який є зацікавленою особою, а не незалежним органом.

Враховуючи, що доводи, які зазначені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження про те, що заявник отримав саме 15.08.2020 копію оскаржуваної ухвали не підтверджені належними доказами, тому є неповажними.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржником не виконано вимоги п.1 ч. 3 ст. 258, ч. 3 ст. 260 ГПК України, що є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будова-Захід», с. Смільне Львівської області б/н б/д (вх.№ЗАГС 01-05/2382/20 від 01.09.2020) на ухвалу Господарського суду Львівської області від 29.07.2020 у справі №914/2699/15, всього на 15 арк., залишити без руху.

2. Апелянту усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме: надати докази належного представництва підписанта апеляційної скарги - ОСОБА_1 ; надати інші докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, але не пізніше - 24.09.2020.

3. Роз`яснити апелянту, що при невиконанні вимог даної ухвали, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження або апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Суддя-доповідач О.І. Матущак