ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

27.08.2020 м. ДніпроСправа № 904/1800/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОХІМТРЕЙД+ЛІДЕР", м. Долинська, Долинський район, Кіровоградська область

до Приватного підприємства "АГРАРНИК", с. Чернеччина, Магдалинівський район, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у розмірі 279 600,00 грн. за договором поставки № ДГ-17/12/19 від 17.12.2019 року.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Скиба Т.М.

Представники:

від позивача: Ільєнко Р.П., ордер АЕ № 1019730 від 30.03.2020 року, адвокат;

від відповідача: Дусик В.В., посвідчення № 1522 від 14.09.2018 року, адвокат.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОХІМТРЕЙД+ЛІДЕР" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного підприємства "АГРАРНИК" (далі - відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 279 600,00 грн. за договором поставки № ДГ-17/12/19 від 17.12.2019 року. Судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором поставки № ДГ-17/12/19 від 17.12.2019 року, а саме в частині своєчасної та повної оплати позивачу вартості поставленого товару.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.04.2020 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду від 06.04.2020 року усунути недоліки позовної заяви, а саме надати належні докази надсилання копії позовної заяви відповідачу.

21.04.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 21.04.2020 року про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 21.05.2020 року о 12:00 год.

У підготовче судове засідання 21.05.2020 року представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.05.2020 року підготовче судове засідання відкладено на 16.06.2020 року о 15:00 год.

16.06.2020 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли: відзив на позовну заяву вих. № б/н від 11.06.2020 року; заява вих. № б/н від 11.06.2020 року про поновлення процесуальних строків; клопотання вих. № б/н від 11.06.2020 року про зупинення провадження у справі; заява вих. № б/н від 11.06.2020 року про розгляд підготовчого судового засідання без участі представника; клопотання вих. № б/н від 11.06.2020 року про призначення судової почеркознавчої експертизи.

У підготовче судове засідання 16.06.2020 року представник відповідача не з`явився.

16.06.2020 року у підготовчому судовому засіданні представник позивача просив суд відкласти підготовче судове засідання, у зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.06.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 27.07.2020 року включно та підготовче судове засідання відкладено на 16.07.2020 року о 11:00 год.

16.07.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 16.07.2020 року, в якому позивач заперечує проти задоволення клопотань відповідача.

У підготовче судове засідання 16.07.2020 року представник відповідача не з`явився.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку в підготовче судове засідання представника відповідача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та відкласти підготовче судове засідання з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи та належної підготовки справи для розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та підготовче судове засідання відкладено на 27.08.2020 року о 14:30 год.

Суд, розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження вих. № б/н від 11.06.2020 року та про призначення судової почеркознавчої експертизи вих. № б/н від 11.06.2020 року, приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Щодо клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

В підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; вирішує питання про призначення експертизи (п.п. 5, 6, 8 ч. 2 ст. 182 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Відповідно до частини другої ст. 98 Господарського процесуального кодексу України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, призначення судом судової експертизи має місце у випадку необхідності у спеціальних знаннях, якими не володіє суд, та у разі неможливості суду вирішити питання, що входять до предмета доказування, без її призначення та є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 Господарського процесуального кодексу судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За загальними правилами судового процесу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 1 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

При цьому, слід зазначити, що доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

Обов`язок доказування визначається предметом спору. За загальним правилом тягар доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини.

Відповідач стверджує, що договір поставки № ДГ-17/12/19 від 17.12.2019 року директор Приватного підприємства "АГРАРНИК" не підписував, в зв`язку з чим, наголошує на тому, що зазначений документ є сфальсифікованим та не є дійсним.

Відповідно до чт. 204 Цивільного кодексу України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Позивачем не надано судового рішення, яким спірний договір був би визнаний недійсним. Як не надано доказів звернення до суду з відповідним позовом.

Разом з тим, предметом доказування у справі, що розглядається є встановлення факту отримання товару відповідачем та настання строку оплати за такий товар.

За таких обставин, відсутні підстави для призначення судової почеркознавчої експертизи.

Таким чином, суд відмовляє в задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів.

Щодо клопотання про зупинення провадження.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Згідно з статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема є: верховенство права; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку: 5) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Таким чином, застосування п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України можливо лише, якщо зупинення провадження у справі дійсно необхідно для вирішення спору, тобто якщо за відсутності рішення, яке набрало законної сили у іншій судовій справі, суд позбавлений можливості вирішити спір по суті, чого не вбачається у даному випадку.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що суд зупиняє провадження у справі на період до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку кримінального судочинства.

Доказів того, що така справа розглядається судом матеріали справи не містять, а лише сама наявність досудового кримінального провадження не є підставою для зупинення провадження у даній справі.

Проаналізувавши підстави, зазначені відповідачем-2 в обґрунтування необхідності зупинення провадження у справі № 904/2641/19, суд вважає відсутньою обставину об`єктивної неможливості розгляду даної справи до закриття кримінального провадження № 70000626 від 27.12.2019 року.

Господарський суд вважає за необхідне зазначити, що необґрунтоване зупинення провадження у справі має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

За таких обставин клопотання про зупинення провадження у справі задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 99, 227, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань Приватного підприємства "АГРАРНИК" про зупинення провадження у справі та про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано - 28.08.2020 року.

Суддя В.Г. Бєлік