СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2020 р. Справа № 922/2239/20

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Ільїн О.В.,

при секретарі судового засідання Стойки В.В.,

за участю представників судового засідання:

від позивача: не прибув,

від відповідача: не прибув,

в судовому засіданні був присутній вільний слухач,

розглянувши апеляційну скаргу у відкритому судовому засіданні відповідача за вх. №1981 Х/1 на ухвалу господарського суду Харківської області від 23.07.20 (суддя Прохоров С.А.) у справі № 922/2239/20

за позовом ОСОБА_1 , м.Харків,

до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м.Харків,

про визнання протиправною бездіяльності

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до ПрАТ "Харківенергозбут" в якому просить суд визнати протиправною бездіяльність ПрАТ "Харківенергозбут", що виражається у нездійсненні приведення складу Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" у відповідність із Статутом ПрАТ "Харківенергозбут" та статтею 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в частині включення до складу Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" належної кількості незалежних директорів.

Також 22.07.2020 від позивача надійшла заява вх. №16808 про забезпечення позову, в якій він просив суд:

- заборонити Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328) в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників (у тому числі, але не виключно, виконуючим обов`язки органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328), а також будь-яким іншим особам (у тому числі, але не виключно, особам, які з будь-яких підстав мають право діяти від імені Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328) без довіреності, органам державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовим та службовим особам та/або представникам):

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на прийняття або виконання вже прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень Генерального директора та/або членів дирекції Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328);

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на виконання прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень внутрішнього аудитора Товариства та осіб з посад Служби внутрішнього аудиту Товариства;

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на прийняття або виконання вже прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень голови та членів інших органів Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328);

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на створення, реорганізацію та/або ліквідацію структурних та/або відокремлених підрозділів Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328).

Заборонити будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь - яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь - яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей, зазначених у статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Подана заява мотивована тим, що недобросовісні дії ПрАТ "Харківенергозбут», що полягають у бездіяльності, а саме не вчиненням дій щодо приведення складу Наглядової ради ПрАТ «Харківенергозбут» у відповідність із Статутом ПрАТ «Харківенергозбут» та ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства».

Ухвалою господарського Харківської області від 23.07.2020 р. у справі №922/2239/20 заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову вх. №16808 від 22.07.2020 задоволено.

Заборонено Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328) в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників (у тому числі, але не виключно, виконуючим обов`язки органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328), а також будь-яким іншим особам (у тому числі, але не виключно, особам, які з будь-яких підстав мають право діяти від імені Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328) без довіреності, органам державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовим та службовим особам та/або представникам):

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на прийняття або виконання вже прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень Генерального директора та/або членів дирекції Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328);

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на виконання прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень внутрішнього аудитора Товариства та осіб з посад Служби внутрішнього аудиту Товариства;

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на прийняття або виконання вже прийнятих рішень про звільнення, припинення повноважень, відсторонення від виконання повноважень, обмеження повноважень голови та членів інших органів Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328);

- вчинювати будь-які дії, спрямовані на створення, реорганізацію та/або ліквідацію структурних та/або відокремлених підрозділів Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328).

Заборонено будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» (код ЄДРПРОУ 42206328), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь - яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь - яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей, зазначених у статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»

Суд першої інстанції прийшов до висновку, що заходи забезпечення позову, які просить застосувати позивач, є такими, що відповідають вимогам розумності та адекватності та спрямовані на захист інтересів позивача.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою та з клопотанням щодо поновлення процесуального строку на оскарження

Вважає, що ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права , без врахування усіх обставин справи. Зокрема посилається, що позивачем не надано доказів, що не вжиття заходів забезпечення позову, які він просить застосувати в подальшому утруднить виконання рішення або зробити його виконання не можливим.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.08. 2020 р. поновлено Приватному акціонерному товариству «Харківенергозбут» процесуальний строк на апеляційне оскарження, відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» на ухвалу господарського суду Харківської області від 23.07.2020 р. у справі №922/2239/20.

У судове засідання, призначене на 25.08.2020 представники сторін не з`явилися. Про час та місце проведення судового засідання сторони повідомлялися належним чином. Явка представників сторін не визнавалася обов`язковою.

В судовому засіданні був присутній вільний слухач.

Враховуючи скорочений термін розгляду апеляційних скарг на ухвали суду першої інстанції, встановлений ч.2 ст.273 Господарського процесуального кодексу України, відсутність клопотання сторін про відкладання розгляду справи, з огляду на приписи ч.1 ст.269 Господарського процесуального кодексу України, з метою дотримання вимог ч.13 ст.32 Господарського процесуального кодексу України, судова колегія приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутністю представників сторін.

Стаття 271 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. (ч.1 ст.270 ГПК України)

Заслухавши доповідь головуючого по справі (судді-доповідача), дослідивши матеріали оскарження, апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на нижчевикладене.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. (ч.2 ст.270 ГПК України)

Згідно з приписами ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. (ч.3 ст. 137 ГПК України)

Відповідно до приписів ч.5 ст.170 Господарського процесуального кодексу України, не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони: проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; емітенту, зберігачу, депозитарію надавати реєстр власників іменних цінних паперів, інформацію про акціонерів або учасників господарського товариства для проведення загальних зборів товариства; участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частиною першою статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру.

Оскільки позивач звернувся до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не мала взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а мала застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Саме така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 р. у справі №910/1040/18.

Як свідчать матеріали оскарження, зокрема текст позовної заяви, позивач ОСОБА_1 є акціонером Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» та має право відповідно до приписів ст. 25 Закону України «Про акціонерні товариства» на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону.

Право на участь в управлінні акціонерним товариством реалізується акціонером у тому числі через формування та діяльність органів управління товариством.

Частиною другою ст.51 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що створення Наглядової ради є обов`язковою, зокрема у приватних акціонерних товариствах з кількістю акціонерів 10 і більше осіб.

Відповідно до частини 1 приписів ст.51 Закону України «Про акціонерні товариства», Наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, здійснює управління акціонерним товариством, а також контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Згідно вимог Статуту ПраТ «Харківенергозбут» та Закону України «Про акціонерні товариства» Наглядова рада має складатися не менше ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб.

ПрАТ «Харківенергозбіт» є акціонерним товариством у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій належить державі, а саме 65 відсотків від загальної кількості акцій належить Фонду державного майна України.

На даний час до складу Наглядової ради ПраТ «Харківенергозбут» входить три члена: два представника Фонду державного майна України та представник Інтер Гроус Інвесментс Лімітед.

За твердженням позивача, такий склад Наглядової ради не відповідає вимогам Статуту ПрАТ «Харківенергозбут» та ч.4 ст.53 Закону України «Про акціонерні товариства» та порушує права позивача, оскільки обрання до Наглядової ради двох незалежних директорів забезпечило би захист прав акціонерів від прийняття акціонером, який володіє більше ніж 50 % голосів, рішень з управління зазначеним товариством на свою користь.

Відповідно до ч.1 ст.53-1 Закону України «Про акціонерні товариства», незалежний член наглядової ради ( незалежний директор) - член наглядової ради, на якого відсутній будь-який вплив з боку інших осіб у процесі прийняття рішень під час виконання обов`язків незалежного директора. Зокрема, не може вважатися незалежним директором особа, якщо вона є акціонером - власником контрольного пакета акцій та, або є представником акціонера - власника контрольного пакета акцій цього товариства в будь-яких цивільних відносинах.

Проте, як стверджує позивач, незаконним складом Наглядової Ради вживаються заходи, шляхом прийняття відповідних рішень, щодо нової організаційної структури управління Акціонерним товариством «Харківобленерго». Зазначені заходи, за твердженням позивача, порушують права та законні інтереси інших акціонерів, яких фактично усунули від управлінням товариством. В свою чергу, Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут» не здійснює приведення складу Наглядової Ради Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбіт» у відповідність як до положень Статуту так і до положень ст.53 Закону України «Про акціонерні товариства», у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з відповідним позовом та з заявою про його забезпечення.

Таким чином, позивач просить суд захистити його права на управління товариством шляхом приведення складу Наглядової Ради до вимог діючого законодавства, що, в свою чергу, забезпечить захист прав та законних інтересів акціонера (інших акціонерів) від прийнятих Наглядової радою рішень на користь акціонера, який володіє контрольним пакетом акцій.

Відповідно до пункту 17.1 статуту ПраТ «Харківенергозбут», Наглядова рада є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів Товариства і в межах компетенції, визначеної Статутом за Законом України «Про акціонерні товариства» здійснює управління Товариством, а також контролює та регулює діяльність Дирекції.

Згідно пункту 17.3. статуту ПрАТ «Харківенергозбут» до виключної компетенції Наглядової ради належать: затвердження внутрішніх положень (локальних нормативних актів, якими регулюється діяльність товариства, обрання та припинення повноважень генерального директора, обрання членів Дирекції (директорів) за поданням Генерального Директора та припинення їх повноважень, прийняття рішення про відсторонення Генерального директора та припинення їх повноважень, прийняття рішення про відсторонення Генерального директора та / або члена Дирекції (директора) від здійснення повноважень та обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження Генерального директора та/ або директора, обрання та припинення повноважень голови та членів інших органів Товариства (у разі їх створення), призначення на посаду та звільнення з посади внутрішнього аудиту Товариства, призначення на посади та звільнення осіб з посад Служби внутрішнього аудиту Товариства; вирішення питань про створення та, або участь в будь яких юридичних особах (у тому числі дочірніх підприємств) їх об`єднань, їх організації та ліквідації; вирішення питання про створення, реорганізацію та/ або ліквідацію структурних та/ або відокремлених підрозділів.

Тобто, Наглядова рада фактично здійснює та приймає рішення з усіх організаційних питань щодо управління ПрАТ «Харківенергозбут».

Як зазначалося вище, позивач просить забезпечити позов шляхом заборони, зокрема, акціонерному товариству вчиняти певні дії, спрямовані на виконання рішень Наглядової ради, склад якої він вважає незаконним та таким, що не відповідає вимогам Закону України «Про акціонерні товариства».

З тексту позовної заяви та клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення позову вбачається, що на цей час позивач у судовому порядку вже оскаржує рішення Наглядової Ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 (протокол засідання від 15.05.2020 за № 9/2020) щодо затвердження нової організаційної структури Акціонерного товариства «Харківобленерго» з підстав, зокрема, незаконності прийнятого рішення, оскільки, на його думку, зазначене рішення прийнято Наглядовою Радою у складі, що не відповідає вимогам діючого законодавства, та порушує права акціонерів, які не володіють контрольним пакетом акцій

За таких обставин, невжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову, які він просить застосувати, дійсно призведе до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Враховуючи, що позивач ставить під сумнів легітимність Наглядової ради та, як наслідок, законність рішень, що приймаються Наглядовою радою, вважаючи, що вони порушують інтереси акціонерів, які не володіють контрольним пакетом акцій, заходи, які просить застосувати позивач є адекватними і співмірними та спрямовані на захист прав та інтересів позивача щодо управління зазначеним товариством.

При цьому, вжиті судом першої інстанції заходи не перешкоджають господарській діяльності товариства, а лише тимчасово обмежують виконання рішень Наглядової ради до з`ясування судом питання, чи відповідає її склад вимогам ст.53 Закону України "Про акціонерні товариства".

Посилання заявника апеляційної скарги на ту обставину, що позивачем до заяви про застосування заходів забезпечення позову не надано жодного доказу, який би підтверджував, про неможливість виконання судового рішення, судовою колегією відхиляються, оскільки, як зазначалося вище, в даному випадку, позивач звернувся до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, а тому відсутня необхідність досліджувати таку підставу вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Судова колегія також зазначає, що обґрунтовуючи свої вимоги про скасування ухвали про забезпечення позову, заявник апеляційної скарги послався на порушення судом першої інстанції приписів статті 67 Господарського процесуального кодексу України.

Про те, зазначена стаття Господарського процесуального кодексу України в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваної ухвали, встановлює осіб, які не можуть бути допитані як свідки та взагалі не регулює питання забезпечення позову.

Посилання заявника апеляційної скарги на постанову Вищого господарського суду України від 25.02.2016 р № 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних відносин» та на не врахування судом першої інстанції приписів ст.67 ГПК України, в даному випадку є безпідставними, оскільки на час прийняття оскаржуваної ухвали ст.67 ГПК України на яку йде посилання у постанові Вищого господарського суду України, втратила чинність у зв`язку з набуттям чинності з 15.12.2017 р. нової редакції Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, судом першої інстанції ухвалою про забезпечення позову було заборонено вчиняти певні дії саме ПрАТ «Харківенергозбут», що відповідає вимогам ст. 137 Господарського процесуального кодексу України в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваної ухвали.

Судова колегія також зазначає, що судом не розглядалося і не вирішувалося питання щодо обґрунтованості заявлених позовних вимог. Питання обґрунтованості позовних вимог буде предметом окремого дослідження судом першої інстанції на стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до приписів ст. 275 Господарського процесуального кодексу України, Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. (ст.276 ГПК України)

В даному випадку, судова колегія приходить до висновку, що судом першої інстанції рішення по справі прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції залишається без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 269,270,271, 275,276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, судова колегія Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

1.Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м.Харків, на ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.07.2020 по справі №922/2239/20 - залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.07.2020 по справі №922/2239/20 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки касаційного оскарження передбачено ст.286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 31.08.2020

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя О.В. Ільїн