ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
С У Д О В И Й Н А К А З
31.08.2020м. ДніпроСправа № 904/4670/20
Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., розглянувши
про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості з
До Господарського суду Дніпропетровської області від Комунального підприємства «Управління по ремонту та експлуатації автошляхів» Дніпровської міської ради надійшла заява (№26.08/01-20 від 26.08.20) про видачу судового наказу.
Заявлені вимоги обґрунтовані неналежним виконанням боржником умов договору оренди комунального майна № 177-ДРА/19 від 05.04.2019 року в частині повного розрахунку.
Так, заявник зазначає, що 05.04.2019 Боржником укладено договір № 177/ДРА/19 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Дніпро (далі - Договір). Договір укладено з уповноваженим виконавчим органом міської ради - Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та Комунальним підприємством «Управління по ремонту та експлуатації автошляхів» Дніпровської міської ради.
На підставі рішення Дніпропетровської міської ради від 21.03.2007 №41/11 ««Про оренду нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста» із змінами та доповненнями, відповідно п. 1.1. Договору Боржник прийняв в строкове платне користування комунальне майно, а саме частини підземного переходу, загальною площею - 353,4кв. м., розташованого на пл. Старомостова, 2 К у м. Дніпрі (далі - об`єкт оренди), що перебуває на балансі Заявника про що свідчить відповідна довідка бухгалтерії КП «УРЕА».
Відповідно п. 2.7. Договору Заявник (балансоутримувач) має обов`язок щодо складання акту прийомки передачі об`єкту оренди.
Відповідно п. З.2., 9.6 Заявник має право на отримання 30 % суми орендної плати та сум податку на додану вартість, що нараховуються на орендну плату, контролювати свою частку орендної плати.
Таким чином Заявник є стороною Договору, має відповідні права та обов`язки, а також відповідно п. 9.9. Договору та діючому законодавству наділений правом на вирішення спорів за Договором в судовому порядку.
Згідно з п. З.З., 3.5. Договору Боржник зобов`язався сплачувати орендну плату у розмірі 30% від загальної суми орендної плати та суму нарахованого податку на додану вартість на рахунок Заявника об`єкта оренди. Орендна оплата сплачується Боржником щомісяця у термін не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності.
У відповідності до п.5.2. Договору Боржник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату за весь час фактичного використання об`єкта оренди до дати підписання акту приймання - передачі об`єкта оренди, включно.
Частиною 4 ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» передбачено, що за користування об`єктом оренди Орендар вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.
На підтвердження наданих послуг за користування об`єктом оренди між Заявником та Боржником підписано відповідні акти за період з січня по липень 2020 включно та виставлено рахунки на оплату.
Розглянувши заяву про видачу судового наказу судом з`ясовано, що звернулась особа, якій належить право вимоги за договором; сума грошової вимоги, заявлена до стягнення не перевищує суми, визначеної частиною 1 статті 148 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд вважає можливим задовольнити вимоги заявника.
Статтею 151 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом; у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається; у разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.
Згідно ч.1 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Відповідно до частини 1 статті 159 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Керуючись статтею 526 Цивільного кодексу України, статтею 193 Господарського кодексу України, статтями 147, 148, 154, 155, 159 Господарського процесуального кодексу України.
2. Копію судового наказу, копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданим до неї документами, надіслати боржнику.
3. Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
4. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Згідно з ч.1 ст.159 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Дата набрання судовим наказом законної сили "___"______________20___.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання "___"______________20___.
Дата видачі судового наказу стягувача "___"______________20___.
Суддя С.П. Панна