ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"31" серпня 2020 р. Справа№ 910/17701/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Мальченко А.О.

Чорногуза М.Г.

розглянувши матеріали апеляційної скарги

Громадської організації «Центр інформації про права людини»

на рішення Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року (повний текст рішення складено 30.03.2020 року)

у справі №910/17701/19 (суддя Мудрий С.М.)

За позовом Громадської організації «Центр інформації про права людини»

до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про стягнення 258 849,19 грн., -

В С Т А Н О В И В :

У 2019 році Громадська організація «Центр інформації про права людини» звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства "Київжитлоспецексплуатація" про стягнення 258 849,19 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Громадська організація «Центр інформації про права людини» звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.08.2020 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Мальченко А.О., Чорногуз М.Г.

Дослідивши матеріали поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення її без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів дослідивши матеріали справи встановила, що оскаржуване рішення було проголошено 30.03.2020 року. Таким чином, перебіг визначеного ч. 1 ст. 256 ГПК України двадцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року у справі №910/17701/19 починається з 31.03.2020 та закінчується 20.04.2020 року.

Натомість, скаржник звернувся до суду з апеляційною скаргою лише 06.08.2020, що підтверджується поштовим штемпелем на конверті в якому надійшла апеляційна скарга.

В апеляційній скарзі апелянтом зазначено, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020р. № 731-IX, строк на подання апеляційної скарги закінчується 6 серпня 2020р.

Колегією суддів враховано той факт, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540, який набрав чинності з дня його опублікування (02.04.2020, "Голос України" № 62), внесено зміни в т.ч. до Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, розділ Х "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX внесено зміни в т.ч. до Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Слід зауважити на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Також згідно з ч. 4 зазначеної статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

З аналізу вказаних процесуальних норм убачається, що пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за заявою учасника справи, а не з ініціативи суду. Разом з цим Громадською організацією «Центр інформації про права людини» до апеляційної скарги не додано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, також такої заяви не викладено і у тексті апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України у редакції до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги Громадської організації «Центр інформації про права людини», колегією суддів встановлено, що до скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Слід зазначити, що Господарським судом міста Києва було складено акт №209/20 від 07.08.2020, що під час розкриття конверта надісланого Громадською організацєю «Центр інформації про права людини» було виявлено відсутність документів вказаних в додатках до апеляційної скарги, а саме платіжного доручення про сплату судового збору.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

За подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (підпункт 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у редакції станом на день подання апеляційної скарги).

З огляду на вищевикладені приписи Закону України "Про судовий збір", сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 5 824 грн. 11 коп. та розраховується наступним чином: 3 882 грн. 74 коп. (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогу майнового характеру) * 150% (при поданні апеляційної скарги) = 5 824 грн. 11 коп.

Таким чином, апелянту слід здійснити сплату судового збору за подання даної апеляційної скарги у розмірі 5 824 грн. 11 коп.

За таких обставин апеляційна скарга Громадської організації «Центр інформації про права людини» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави неподання документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішено колегією судів протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

Керуючись статтями 123, 164, 174, 234, 258, 259, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну скаргу Громадської організації «Центр інформації про права людини» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.03.2020 року у справі №910/17701/19 залишити без руху, надавши скаржнику строк, не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме звернутися з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 3 153 грн. 00 коп.

2. Попередити Громадську організацію «Центр інформації про права людини», що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків в частині надання доказів сплати судового збору доказів, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику, а у випадку не усунення у встановлений термін недоліків стосовно подання заяви про поновлення строку з зазначенням поважності причин пропуску такого строку - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України, ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді А.О. Мальченко

М.Г. Чорногуз