УХВАЛА

м. Київ

02.09.2020Справа № 910/8526/20

Суддя Пукшин Л.Г., розглянувши зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця Каралоп Марини Анатоліївни

до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва"

про визнання договорів недійсними та стягнення збитків

у справі за первісним позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" (04050, м. Київ, вул. Білоруська, 1)

до Фізичної особи-підприємця Каралоп Марини Анатоліївни ( АДРЕСА_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Шевченківська районна в місті Києві державну адміністрацію (01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 24)

Київська міська рада (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36)

про стягнення 59 293,73 грн

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця Каралоп Марини Анатоліївни про стягнення 59293,73 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач всупереч умовам договору №389/1 та №390/1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 22.06.2015 не сплачував в період з листопада 2019 року по червень 2020 року орендні платежі за користування нежитловими приміщеннями, що стало наслідком виникнення у останнього заборгованості перед позивачем у розмірі 59 293,73 грн, з яких: 34 309,62 грн - основний борг за договором №389/1, пеня у розмірі 91,18 грн, 3% річних у розмірі 547,00 грн., а також 23 901,41 грн - основний борг за договором №390/1, пеня у розмірі 63,52 грн та 3% річних у розмірі 381,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 на підставі ст. 174 Господарського процесуального кодексу України позовну заяву Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" було залишено без руху.

01.07.2020 до відділу діловодства господарського суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви, відповідно до якої позивачем усунуто недоліки, зазначені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 19.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.07.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №910/8526/20 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

Даною ухвалою судом було також залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію.

05.08.2020 до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначає, що орендодавцем було умисно зазначено в обох договорах посилання на Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва, яке затверджене рішенням Київської міської ради від 22.09.2011 №34/6250, яке на момент підписання договору вже втратило чинність відповідно до рішення №415/1280 "Про затвердження Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва" прийняте Київською міською радою від 21.04.2015 року.

Цією ж датою від відповідача надійшло клопотання про залучення до участі у справі Київську міську раду в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, та клопотання про розгляд справи з викликом сторін (проведенням судового засідання).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020 суд залучив до участі у справі Київську міську раду в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, та призначив розгляд справи у судовому засіданні, яке відбудеться 16.09.2020.

14.08.2020 до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява Фізичної особи-підприємця Каралоп Марини Анатоліївни, у якій остання просить суд:

1. Визнати договір №389/1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 22 червня 2015 року, недійсним в частині застосування Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва, яке затверджене рішенням Київської міської ради від 22.09.2011р. № 34/6250, яке на момент підписання договору вже втратило чинність а саме, визнати недійсним:

- п. 3.1 За користування об`єктом оренди Орендар сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється на підставі п.22 Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, затверджене рішенням Київської міської ради від 22.09.2011р. № 34/6250, яка та дату підписання Договору за перший місяць оренди ) без ПДВ) становить 226 грн 58 коп. за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає 4599,63 грн Чотири тисячі п`ятсот дев`яносто дев`ять гривень 63 копійки)

- розрахунок орендної плати до договору № 389/1 від 22 червня 2015 року за нежиле приміщення на 10.06.2015 p., яке знаходиться за адресою вул.. В. Василевської, 14, літ В, орендар - Фізична особа - підприємець Каралоп Марина Анатоліївна

- розрахунок орендної плати до договору № 389/1 від 22 червня 2015 року за нежиле приміщення на 15.06.2015 p., яке знаходиться за адресою пр-т. Перемоги 88/2, літ В, орендар - Фізична особа - підприємець Каралоп Марина Анатоліївна

2. Визнати частково недійсним договір № 390/1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 22 червня 2015 року, недійсним в частині застосування Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва, яке затверджене рішенням Київської міської ради від 22.09.2011р. № 34/6250, яке на момент підписання договору вже втратило чинність, а саме, визнати недійсним:

- п. 3.1 За користування об`єктом оренди Орендар сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється на підставі п.22 Методики розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади м. Києва, затверджене рішенням Київської міської ради від 22.09.2011р. № 34/6250, яка на дату підписання Договору за перший місяць оренди ) без ПДВ] становить 226 грн 22 коп. за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає 3249,19 грн.

- розрахунок орендної плати до договору № 390/1 від 22 червня 2015 року за нежиле приміщення на 10.06.2015, яке знаходиться за адресою прос. Перемоги 88/2, літ В, орендар - Фізична особа - підприємець Каралоп Марина Анатоліївна

- розрахунок орендної плати до договору № 389/1 від 22 червня 2015 року за нежиле приміщення на 15.06.2015 p., яке знаходиться за адресою прос. Перемоги 88/2, літ В, орендар - Фізична особа - підприємець Каралоп Марина Анатоліївна.

3. Стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача, ФОП Каралоп М.А, подвійний розмір завданих збитків у сумі 305 697,84 грн, з яких:

- за договором № 389/1 від 22.06.2015 - 139 202, 18 грн;

- за договором № 390/1 від 22.06.2015 - 166 495,66 грн.

Суд зазначає, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу (ч. 4 ст. 180 ГПК України).

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно приписів частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпункту 1 та 2 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання вимоги немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2 102,00 грн.

За приписами частини 3 статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З прохальної частини позову вбачається, що Фізичною особою-підприємцем Каралоп М.А. передано на розгляд суду дві позовні вимоги немайнового характеру (про визнання недійсними в частині договорів №389/1 та №390/1 від 22.06.2015) та одну вимогу майнового характеру (про стягнення збитків у розмірі 305 697,84 грн).

Тобто, при поданні зустрічної позовної заяви позивач повинен був сплатити судовий збір у загальному розмірі 8 789,47 грн (2* 2102,00 грн + 4 585,47 грн).

Разом з тим, відповідно до доданої до зустрічної позовної заяви квитанції №05429 від 13.08.2020 вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір лише за майнову вимогу у розмірі 4 585,47 грн.

Отже, позивачем не доплачено судовий збір у розмірі 4 204,00 грн, що є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без руху.

При цьому, суд звертає увагу заявника, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця Каралоп Марини Анатоліївни без руху.

2. Встановити позивачу шестиденний строк з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху для усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Ухвала набирає законної сили 02.09.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Г. Пукшин