ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
УХВАЛА

28 серпня 2020 рокуСправа № 912/1830/20

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Бестаченко О.Л., за участю секретаря судового засідання Буніна О.В., розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи № 912/1830/20

за позовом: Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, 28000, Кіровоградська обл., м. Олександрія, вул. Чижевського, 1а, в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах

Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області, 28500, Кірвоградська обл., м. Долинська, вул. Соборності України, 50,

до відповідача Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України", 25015, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Полтавська, буд. 38,

про визнання недійсним договору,

представники:

від прокуратури - Поліщук С.О., посвідчення від 01.03.2017 № 046131;

від позивача - Дубровська Т.А., довіреність № 01-19/10/1 від 19.03.20;

від відповідача - Івахнюк Ю.В., довіреність № 1039 від 26.08.20;

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області до Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" про визнання недійсним Договору підряду №328/72 від 13.04.2020, укладеного між Долинською міською радою Кіровоградської області та Дочірнім підприємством "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" на профілювання дорожнього покриття типу (біле шосе) з частковою засипкою промоїн щебенево - піщаною сумішшю вулиць та провулків м.Долинська, Долинського району, Кіровоградської області (вулиць Яра Славутича, Мирна, Івана Богуна, Залізнична, Волохінська, 8-го Березня, Івана Яковенка, Мічуріна на ділянці від пров. Транспортний до пров. Залізничний та провулків Миколи Міхновського, Добровольчих Батальйонів, Василя Стуса, Євгена Коновальця) на суму 349 000,00 грн та стягнення судового збору.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що під час вивчення умов Договору підряду №328/72 від 13.04.2020, встановлено, що він укладений з порушенням вимог ст. 839, 843, 844 Цивільного кодексу України, ст. 179, 180, 189 Господарського кодексу України, а саме не визначено конкретний перелік робіт, їх кількість, та матеріалів, що необхідно використати при проведенні робіт та ціни за одиницю, тому наявні правові підстави для визнання вищезазначеного договору недійсним.

Позивачем зауважено, що укладання оспорюваного договору на виконання робіт за державні кошти від 13.04.2020 № 328/72 всупереч норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України є прямим порушенням законності, підриває довіру громадян до органів місцевого самоврядування, а також порушує інтереси Долинської міської ради Кіровоградської області, як розпорядника бюджетних коштів, який в межах здійснення покладених на нього функцій зобов`язаний забезпечувати ефективне, результативне і цільове їх використання.

Ухвалою від 09.06.2020 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 912/1830/20 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 19.06.2020 на 11:00.

Разом з тим, Рішенням Вищої ради правосуддя від 16 червня 2020 року № 1841/0/15-20 звільнено суддю Господарського суду Кіровоградської області Макаренко Т.В., в провадженні якої перебувала дана справа, у зв`язку з поданням нею заяви про відставку.

Враховуючи викладене, за розпорядженням керівника апарату господарського суду № 201 від 18.06.2020 здійснено повторний автоматизований розподіл справи № 912/1830/20, за результатами якого справу призначено судді Бестаченко О.Л.

Ухвалою від 19.06.2020 справу № 912/1830/20 прийнято до свого провадження; постановлено повторно провести підготовче провадження у справі № 912/1830/20; враховано, що підготовче засідання по справі № 912/1830/20 призначено на 19.06.2020 на 11:00 год.

Протокольною ухвалою від 19.06.2020 на підставі ст. 183 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання по розгляду справи № 912/1830/20 до 10:00 год. 05.08.2020.

04.08.2020 до суду надійшов відзив Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" від 04.08.2020 № 1054, в яких відповідач заперечує проти позовних вимог та не вбачає законних підстав для їх задоволення.

05.08.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

Протокольною ухвалою від 05.08.2020 на підставі ст. 177, 183 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк підготовчого провадження у справі № 912/1830/20 на тридцять днів та оголошено перерву в підготовчому засіданні по розгляду справи № 912/1830/20 до 26.08.2020 на 11:00 год.

12.08.2020 до суду від Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області надійшла відповідь на відзив від 11.08.2020 № 12.34-60-5951ВИХ-20, в якій прокуратура не погоджується з аргументами відповідача та вважає їх необґрунтованими.

19.08.2020 до суду надійшли пояснення Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області від 17.08.2020 № 01-08/116/1, в яких позивач стверджує, що публічна закупівля робіт з профілювання дорожнього покриття, укладення договору підряду на виконання цих робіт та виконання умов цього договору здійснені у відповідності до умов чинного законодавства; предмет позову відсутній; заступник прокурора не обґрунтував наявність підстав для представництва інтересів держави в суді.

26.08.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

Протокольною ухвалою від 26.08.2020 на підставі ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву в підготовчому засіданні по розгляду справи № 912/1830/20 до 28.08.2020 на 14:00 год.

28.08.2020 господарський суд продовжив підготовче засідання.

У підготовчому засіданні брали участь прокурор та уповноважені представники сторін.

Представник позивача наполягав на відсутності підстав представництва прокурором інтересів Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області у даному спорі.

Розглядаючи поданий у справі прокурором позов господарський суд враховує наступне.

Згідно з частиною першою статті 3 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі (рішення Конституційного Суду України у від 01.04.2008 № 4-рп/2008).

Законом України від 02.06.2016 № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30.09.2016, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 1311, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно частин третьої, п`ятої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Частиною четвертою статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру", який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Відтак, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38-40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Водночас якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду) (висновки викладені у пунктах 48, 54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Звертаючись із даним позовом до суду, прокурор визначив компетентним органом для представництва інтересів держави в суді Долинську міську раду Долинського району Кіровоградської області.

Предметом спору є визнання недійсним Договору підряду №328/72 від 13.04.2020, укладеного між Долинською міською радою Кіровоградської області та Дочірнім підприємством "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" на профілювання дорожнього покриття типу (біле шосе) з частковою засипкою промоїн щебенево - піщаною сумішшю вулиць та провулків м.Долинська, Долинського району, Кіровоградської області (вулиць Яра Славутича, Мирна, Івана Богуна, Залізнична, Волохінська, 8-го Березня, Івана Яковенка, Мічуріна на ділянці від пров. Транспортний до пров. Залізничний та провулків Миколи Міхновського, Добровольчих Батальйонів, Василя Стуса, Євгена Коновальця) на суму 349 000,00 грн.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що при здійсненні закупівлі замовником - Долинською міською радою Долинського району Кіровоградської області не визначено конкретний предмет закупівлі; спірний договір не містить конкретного переліку робіт, їх кількості та матеріалів, що необхідно використати при проведенні робіт та ціни за одиницю; Дочірнє підприємство "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" згідно довідки від 16.03.2020 має заборгованість зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), тому не могло бути обрано переможцем торгів.

На підтвердження виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" до суду надано копію повідомлення від 26.05.2020 № 12.34-60-3883ВИХ-20, адресованого Долинському міському голові Кіровоградської області Тернавській В.В.

Крім того, прокурор зазначає, що Долинська міська рада Долинського району Кіровоградської області мала час для самостійного захисту інтересів у судовому порядку, оскільки 13.05.2020 на її адресу було направлено лист про надання до 18.05.2020 до Долинського відділу Олександрійської місцевої прокуратури належним чином засвідченої документації щодо проведення закупівлі UA-2020-03-06-002589-а та кошторису до договору з розшифруванням "матеріальних ресурсів"; 20.05.2020 було направлено лист про надання до 22.05.2020 до Долинського відділу Олександрійської місцевої прокуратури інформації чи зверталась Долинська міська рада Кіровоградської області до суду з заявою про розірвання, визнання недійсним (нікчемним) договору, коли, як розглянута справа (якщо ні, то чи збирається звертатись до суду).

Господарський суд враховує, що зі змісту листів Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області від 13.05.2020 та від 20.05.2020 не вбачається які саме порушення закону виявив прокурор при вивченні інформації про стан додержання законодавства на території Долинського району. Тому суд не приймає доводи прокурора щодо повідомлення Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області про виявлення порушень законодавства з 13.05.2020.

Як вказано вище, повідомлення прокурора в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Долинській міській раді Долинського району Кіровоградської області датовано 26.05.2020. Відповідно до поштового конверту та опису вкладення у цінний лист, позовна заява направлена до суду 28.05.2020.

Господарський суд приходить до висновку, що прокурором не дотримано порядок повідомлення, передбачений частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру", оскільки прокурором не надана можливість визначеному ним органу в розумні строки відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Окрім вказаного, судом встановлено, що оскаржуваний договір від 13.04.2020 № 328/72 укладено за результатами проведення відкритих торгів у порядку, передбаченому Законом України "Про публічні закупівлі". Строк дії договору - до 31.12.2020.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать: органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Цей Закон застосовується: до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень (п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі").

За положеннями ч. 4 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. (абз. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі").

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення), визначено що реалізуючи державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, Державна аудиторська служба України, яка є центральними органами виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, має право звертатися до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 цього Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 826/9672/17).

З урахуванням наведеного, Східний офіс Державної аудиторської служби України є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель (аналогічний висновок у подібних правовідносинах щодо належності визначення позивачем у справі офісу Державної аудиторської служби викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.05.2019 у справі 911/1497/18).

Посилання прокурора у підготовчому засіданні на відсутність повноважень у Східного офісу Державної аудиторської служби України на звернення до суду із позовом про визнання недійсним договору спростовується численною судовою практикою, в тому числі, постановами Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 904/5598/18 та від 17.08.2020 у справі № 913/73/19.

Прокурор не надав доказів звернення до Східного офісу Державної аудиторської служби України та доказів на підтвердження не здійснення Східним офісом Державної аудиторської служби України дій щодо захисту інтересів держави.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатись альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Таким чином, господарським судом встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у даній справі.

Якщо суд, після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, господарський суд звертає увагу прокурора, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи приписи п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" судовий збір може бути повернутий в разі звернення прокурора із відповідним клопотанням.

Керуючись ст. 53, 185, п. 2 ч. 1 ст. 226, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Долинської міської ради Долинського району Кіровоградської області до Дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" про визнання недійсним договору залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскаржена у встановленому Господарським процесуальним кодексом України порядку до Центрального апеляційного господарського суду.

Примірники ухвали надіслати Прокуратурі Кіровоградської області (25006, м.Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4), заступнику керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області (28000, Кіровоградська обл., м. Олександрія, вул. Чижевського, 1а), Долинській міській раді Долинського району Кіровоградської області (28500, Кірвоградська обл., м. Долинська, вул. Соборності України, 50) та Дочірньому підприємству "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (25015, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Полтавська, буд. 38).

Ухвалу підписано 31.08.2020.

Суддя О.Л. Бестаченко