ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2020 р. Справа№ 910/4442/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Алданової С.О.

Мартюк А.І.

секретар судового засідання: Пастернак О.С.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 25.08.2020

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 10.07.2019 (повний текст складено 22.07.2019)

у справі №910/4442/18 (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Планета" ЛТД

до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

про визнання недійсним рішення

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "Планета" ЛТД (надалі - позивач, ТОВ фірма "Планета" ЛТД) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" (надалі - відповідач, ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі") про визнання недійсним рішення комісії відповідача, яке оформлене протоколом №300 від 12.03.2018 засідання комісії по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018.

Позовні вимоги з посиланням на п.п. 6.40, 6.41, 6.42 10.7 Правил користування електричною енергією (надалі - ПКЕЕ), затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 року №28 обґрунтовані тим, що рішення комісії відповідача, яке оформлене протоколом №300 від 12.03.2018 засідання комісії по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018 є неправомірним та безпідставним, оскільки жодних самовільних підключень до електричних мереж позивачем не здійснювалось.

Відповідач проти позову заперечував, зазначаючи при цьому, про те, що, приймаючи спірне рішення діяв виключно в рамках закону та відповідно до положень Правил користування електричною енергією й Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 позов задоволено повністю.

Визнано недійсним рішення комісії ПрАТ "ДТЕК Київські Електромережі", яке оформлене протоколом засіданні комісії №300 від 12.03.2018 по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018. Присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 1 762, 00 грн судового збору та 9 152, 00 грн витрат за проведення експертизи.

Рішення місцевого господарського суду ґрунтується на тому, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст. 73-74 Господарського процесуального кодексу України на спростування викладених у позові обставин, тобто не доведено факту господарського правопорушення позивачем, що зафіксоване в акті про порушення №03690 від 04.01.2018.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Судові витрати покласти на позивача.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржуване рішення прийняте при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, а також наявна невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції. Відтак, оскаржуване судове рішення у цій справі ухвалене із порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що акт про порушення №03690 від 04.01.2018 та прийняте на його підставі рішення, оформлене протоколом №300 від 12.03.2018 є законним та обгрунтованим. Зазначений акт про порушення не може бути оскаржено в судовому порядку. Проведення судової експертизи не передбачено Методикою визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2019 апеляційну скаргу ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П., судді: Мартюк А.І., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.08.2019 відкрито апеляційне провадження у справі №910/4442/18 за апеляційною скаргою ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 24.09.2019.

Роз`яснено позивачу право та встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Позивач у порядку ст. 263 Господарського процесуального кодексу України скориставшись своїм правом, подав до Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив у задоволенні апеляційної скарги - відмовити, оскаржуване рішення залишити без змін.

Зокрема, позивач у своєму відзиві зазначив про те, що у даній справі не оскаржується акт про порушення №03690 від 04.01.2018, а оскаржується саме рішення комісії відповідача, яке оформлене протоколом №300 від 12.03.2018 по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018. В оскаржуваному рішенні відповідача не вказано, яку норму Закону порушено позивачем, а самим актом про порушення не зафіксовано порушень, передбачених п.п. 6.40, 10.7 ПКЕЕ. Статтею 99 Господарського процесуального кодексу України прямо встановлено право суду призначати судову експертизу.

У відповідності до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 24.09.2019 оголошено протокольно перерву до 22.10.2019.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.10.2019, у зв`язку з перебуванням судді Сітайло Л.Г., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, для розгляду апеляційної скарги визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді Буравльов С.І., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 справу №910/4442/18 за апеляційною скаргою ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 прийнято до провадження у визначеному вище складі колегії суддів.

22.10.2019 у судовому засіданні відповідачем заявлено усне клопотання про зупинення провадження у справі №910/4442/18.

У відповідності до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 22.10.2019 оголошено протокольно перерву до 12.11.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2019 задоволено клопотання відповідача про зупинення апеляційного провадження у справі №910/4442/18. Апеляційне провадження зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду господарської справи №910/17955/17.

14.02.2020 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про поновлення апеляційного провадження у справі №910/4442/18, у зв`язку з тим, що обставини, які зумовили зупинення апеляційного провадження - усунені.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2020 поновлено апеляційне провадження у справі №910/4442/18 за апеляційною скаргою ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019, призначено до розгляду на 17.03.2020.

Згідно Указу Президента України від 13.03.2020 № 87/2020 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19: 1, на всій території України установлено карантин.

З метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема представників учасників справи та працівників суду, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 розгляд апеляційної скарги ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 призначено на 12.05.2020.

08.05.2020 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

12.05.2020 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Окрім того, позивач просив продовжити строк розгляду справи №910/4442/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 клопотання сторін про відкладення розгляду справи задоволено. Клопотання позивача про продовження строків розгляду апеляційної скарги задоволено.

Продовжено строк розгляду апеляційної скарги ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 та відкладено на 07.07.2020.

Враховуючи продовження термінів дії карантину на території України, а також чисельне збільшення кількості захворюваних на коронавірусну хворобу, суд апеляційної інстанції вирішив частково задовольнити усне клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи та у відповідності до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 07.07.2020 оголошено протокольно перерву до 25.08.2020.

У зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2020, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Мартюк А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2020 справу №910/4442/18 за апеляційною скаргою ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 прийнято до провадження у визначеному вище складі колегії суддів. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати у раніше призначену дату.

У судове засідання 25.08.2020 з`явилися представники сторін, які надали пояснення по суті спору. Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив суд її задовольнити, оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову. Представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив суд рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 залишити без змін.

Згідно із ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У судовому засіданні 25.08.2020 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено місцевим господарським судом та перевірено судом апеляційної інстанції, 11.09.2003 між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго" (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Київенерго") (електропостачальна організація) та Товариством з обмеженою відповідальністю фірма "Планета" ЛТД (споживач) укладено договір №3106861 про постачання електричної енергії (надалі - Договір).

При підписанні Договору, сторони дійшли згоди, що при виконанні умов Договору останні керуються Законом України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 №28, Правилами улаштування електроустановок, Правилами технічної експлуатації електроустановок споживачів та іншими актами чинного законодавства.

01.10.2008 між Акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго" (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство "Київенерго") (постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю фірма "Планета" ЛТД (споживач) укладено додаткову угоду до договору №3106861 від 11.09.2003, в якій Договір №3106861 викладено в новій редакції.

Так, в новій редакції Договору визначено, що постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб установок споживача згідно з умовами даного договору та додатками договору, що є його невід`ємними частинами, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі що з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід`ємною частиною (розділ 1 Договору).

Згідно з п. 2.1. Договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку.

Пунктом 4.2.4. Договору сторони передбачили, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електричної енергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі зокрема, таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

ТОВ фірма "Планета" ЛТД споживає електричну енергію згідно з Договором за адресою: місто Київ, вулиця Артема (Січових Стрільців), 11.

04.01.2018 представниками Публічного акціонерного товариства "Київенерго" проведено перевірку користування електроенергією за адресою: вул. Артема, 11 (Січових Стрільців), в результаті якої було складено акт про порушення №03690. У вказаному Акті зазначено, що відповідачем порушено вимоги Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 6.40 та п. 10.7 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 року №28.

12.03.2018 комісією по розгляду акта про порушення було проведено засідання, на якому розглянуто акт про порушення №03690 від 04.01.2018, яке оформлено протоколом №300 від 12.03.2018.

Так, комісією встановлено, що ТОВ фірма "Планета" Лтд на об`єкті: за адресою по вул. Січових Стрільців, 11, порушило Закон України "Про ринок електричної енергії", п. 6.40, п. 10.7 Правил користування електричною енергією, а саме: здійснило самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано трьохфазним кабелем, з метою безоблікового споживання електроенергії.

Відповідно прийнято рішення про проведення нарахування згідно з п. 2.9 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, за період з 02.07.2016 по 04.01.2018, на суму 447 746, 82 грн.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням засідання комісії по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позов про скасування рішення ПАТ "Київенерго", оформлене протоколом №300 від 12.03.2018 засідання комісії по розгляду акта про порушення №03690 від 04.01.2018. є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Здійснивши перевірку правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає правомірними висновки суду першої інстанції щодо задоволення позову, а твердження скаржника вважає безпідставними та необґрунтованими, з огляду на наступне.

Частинами першою-третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

За приписами ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції (ч.ч. 1, 2 ст. 217 Господарського кодексу України).

Частиною першої статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 26 названого Закону споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).

Пунктом 1.3. ПКЕЕ передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 5.1. ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

За змістом пункту 1.2. ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пункт 1.2. ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Згідно з розділом 10 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача.

Як вбачається з п.п. 15 та 16 п. 8.1. ПКЕЕ постачальник електричної енергії за регульованим тарифом має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів, складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про постачання електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

Згідно з п. 3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до п. 3.34. ПКЕЕ будь-які роботи, пов`язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.

Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються.

Згідно з пунктом 6.40. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Відповідно до п. 8.1.4. ПКЕЕ постачальник має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів обліку.

Пунктом 8.1.5. ПКЕЕ на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки обліку та технічної перевірки засобів обліку споживача відповідно до умов укладених договорів.

Відповідно до положень п. 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженими представниками енергопостачальної організації порушень ПКЕЕ умов договору на місці виявлення порушення в присутності представника споживача складається акт порушень. В акті зазначаються вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Пунктом 6.42. ПКЕЕ передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох повноважених представників постачальника електричної енергії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Зі змісту Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою Нацкомісії з питань регулювання електроенергетики України від 04.05.06 №782/12656 та ПКЕЕ вбачається, що для донарахування споживачу суми електроенергії, визначальним є саме факт порушення ПКЕЕ.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Вищого господарського суду України від 11.07.2017 у справі №910/11907/16.

Апеляційний господарський суд звертає увагу, що в п. 2 акту про порушення №03690, складеному 04.01.2018 вказано, що всі пломби в наявності, відомостей про пошкодження самих пломб, тавр тощо не зазначено. Крім того, в акті не зазначено ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку. При цьому, у згаданому акті не йдеться про недовідпуск електричної енергії іншим споживачам.

У пункті 3 акту про порушення №03690, у якому мають бути викладені результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта порушень, представник відповідача записав, що споживач не забезпечив включення всіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність для вимірювання струмового навантаження.

Пункт 5 акту про порушення №03690 має включати перелік струмоприймачів, приєднаних до електричної мережі та режим роботи, але представник відповідача лише записав, що паспортні дані не надані, споживач не допустив на свою територію для складання переліку струмоприймачів. Однак зазначено, що час роботи струмоприймачів протягом доби становить 24 год.

Такий висновок представника відповідача суперечить його запису в п. 3 акту про порушення №03690.

Проте, матеріали справи не містять доказів на підтвердження викладених у складеному відповідачем акті про порушення відомостей.

Слід зазначити також, що при розгляді даної справи проводилась судова електротехнічна експертизи.

Відповідно до висновку електротехнічної експертизи №13692/18-46/8126/19-46 від 29.03.2019, експертом зазначено, що відповідно до наданих на дослідження матеріалів вирішити питання чи мав місце факт самовільного підключення за схемою вказаною в акті про порушення №03690 від 04.01.2018 не видається можливим через невстановлення факту позаоблікового споживання електричної енергії позивачем. За наявності у збірці СБ 5776/4 вільного кінця кабелю та неопломбованого, самовільне підключення за схемою, вказаною в акті про порушення №03690 від 04.01.2018, можливе та оскільки збірка СБ 5776/4 експлуатувалася в неопломбованому стані, а до неї було підключено декілька споживачів електроенергії, то самовільне підключення могло бути здійснено прихованим способом, але факт такого підключення за результатами проведених досліджень не встановлено.

Відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно із ч. 1 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

З аналізу висновку експерта, а також з його роз`яснень, судом апеляційної інстанції встановлено, що експертом надано відповіді на всі питання суду, та враховуючи зазначені обставини, судом першої інстанції правомірно оцінено зазначений висновок експерта як один з доказів в сукупності всіх інших доказів наявних у матеріалах справи.

Таким чином, наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, висновком експерта №13692/18-46/8126/19-46 від 29.03.2019 не підтверджується зафіксовані в акті про порушення №03690 від 04.01.2018 відомості, щодо того, що позивачем здійснювалось самовільне підключення до електричної мережі за схемою, вказаною у відповідному акті про порушення.

Разом з тим, перевіряючи правильність застосування судом першої інстанцій норм права при вирішенні спору, колегія суддів враховує правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №910/17955/17, відповідно до якої нарахування вартості недоврахованої електричної енергії та рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення, не є оперативно-господарською санкцією. Відповідно, відсутні підстави для застосування статей 235-237 ГК України щодо оперативно-господарських санкцій до спірних правовідносин.

При цьому, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідному споживачу.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про наявність правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам.

Згідно з ч. 1 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Зазначена правова позиція міститься у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13.02.2018 у справі №910/947/17.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 прийнято з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги обґрунтованих висновків суду не спростовують, у зв`язку з чим оскаржуване рішення має бути залишеним без змін, а апеляційна скарга ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - без задоволення.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, з огляду на відмову в задоволенні апеляційної скарги, на підставі статті 129 ГПК України, покладаються на скаржника (ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі").

Керуючись ст.ст. 267-271, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду суду міста Києва від 10.07.2019 у справі №910/4442/18 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські електромережі".

4. Матеріали справи №910/4442/18 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення, відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено - 04.09.2020.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді С.О. Алданова

А.І. Мартюк