ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"31" серпня 2020 р.Справа № 922/1741/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

без виклику представників сторін,

розглянувши клопотання відповідача (Фізичної особи ОСОБА_1 ) від 27.08.20р. про залишення позовної заяви прокурора без руху по справі

за позовом Керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада)
до Фізичної особи ОСОБА_1 , с. Олександрівка, Головного управління Держгеокадастру у Харківської області, м. Харків, Фермерського господарства "Альфа", с. Одноробівка
про скасування наказів, визнання недійсними договорів та повернення ділянки

ВСТАНОВИВ:

Керівник Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада) звернулось до господарcького суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держземагенства у Харківській області №1776-СГ від 05.08.2014 в частині про надання ОСОБА_1 в оренду земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0330, площею 124,5654 га, розташованої на території Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада);

- визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 12.08.2014, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, укладений між Головним управлінням Держземагенства у Харківській області та ОСОБА_1 ;

- визнати недійсним договір суборенди земельної ділянки від 07.11.2014, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, укладений між ОСОБА_1 та ФГ «Альфа»;

- зобов`язати ОСОБА_1 повернути Золочівській селищній раді Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада) земельну ділянку, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, розташовану за межами населених пунктів Золочівської селищної ради на території Золочівського району Харківської області, шляхом укладення Акту прийому-передачі.

Судові витрати просить покласти на відповідачів.

09.06.20р. судом, на виконання положень ч. 6 ст. 176 ГПК України, направлено до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання м. Харкова та Харківської області Запит щодо доступу до персональних даних стосовно ОСОБА_1

23.06.20р. до суду надійшла відповідь на запит від 09.06.20р.

Ухвалою суду від 30.06.20р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №922/1741/20. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначити на "10" липня 2020 р. о 12:30 год.

Підготовче засідання у справі №922/1741/20 було відкладено протокольною ухвалою суду на 31.08.20р. о 12:00 год., яка занесена до протоколу підготовчого засідання від 10.07.2020р.

27.08.20р. від відповідача (Фізичної особи ОСОБА_1 ) надійшло клопотання про залишення позовної заяви прокурора без руху.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що позовна вимоги Керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області про зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку площею 124,5654 га; кадастровий номер :02:004:0330 Золочівській селищній раді Золочівського району Харківської області (об`єднаній територіальній громаді) є майновою вимогою і ціна позову повинна визначатися вартістю цієї земельної ділянки, проте, позовна заява Керівника Дергачівської місцевої прокуратури не містить доказів на обґрунтування ціни позову, оскільки, щодо майнових вимог таким доказом є звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки.

Таким чином, відповідач зазначає про те, що прокурором до позовної не подано доказів визначення ціни позову, що є порушенням вимог ч.2 ст. 80, п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України та є підставою для залишення позову без руху після відкриття провадження по справі.

Суд, дослідивши дане клопотання, вважає за можливе його задовольнити у зв`язку з наступним.

Статтею 162 Господарського процесуального кодексу України визначені вимоги до форми та змісту позовної заяви. Зокрема, відповідно до п.3 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціну позову визначає позивач у позовній заяві. Отже, зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви вона містить:

а) три вимоги немайнового характеру:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держземагенства у Харківській області №1776-СГ від 05.08.2014 в частині про надання ОСОБА_1 в оренду земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0330, площею 124,5654 га, розташованої на території Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада);

- визнати недійсним договір оренди земельної ділянки від 12.08.2014, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, укладений між Головним управлінням Держземагенства у Харківській області та ОСОБА_1 ;

- визнати недійсним договір суборенди земельної ділянки від 07.11.2014, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, укладений між ОСОБА_1 та ФГ «Альфа»;

б) одну вимогу майнового характеру:

зобов`язати ОСОБА_1 повернути Золочівській селищній раді Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада) земельну ділянку, загальною площею 124,5654 га, кадастровий номер :02:004:0330, розташовану за межами населених пунктів Золочівської селищної ради на території Золочівського району Харківської області, шляхом укладення Акту прийому-передачі.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір, справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2102,00 грн.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, за подання даного позову до суду в частині немайнових вимог підлягає сплаті судовий збір у розмірі - 6306,00 грн.

У відповідності до ч. 1 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Статтею 181 Цивільного кодексу України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Згідно з частиною першою статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Таким чином, позовні вимоги про повернення земельної ділянки у розумінні змісту даної статті є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Пунктом 2 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна, як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.03.2019 у справі №923/441/18, Постанові ВС КГС від 21 жовтня 2019 року по справі № 910/2431/19.

Відповідач зазначає про те, що у позовній заяві Керівник Дергачівської місцевої прокуратури вказує ціну позову в 6 308 408,00 грн., але при цьому не надав жодного належного доказу, на підставі якого визначена вартість земельних ділянок в заявленому розмірі.

Відповідно до положень ч.ч. 1-4 ст. 201 Земельного кодексу України встановлено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі.

Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні, регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначаються Законом України «Про оцінку земель».

Відповідно до частин 4-6 ст. 5 ЗУ «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначенню - розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Відповідно до ст.. 20 ЗУ «Про оцінку земель» за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2002 року №1531 «Про експертну грошову оцінку земельних ділянок» експертна грошова оцінках земельної ділянки проводиться в такій послідовності: обстеження земельної ділянки та вивчення ситуації на ринку землі; визначення виду вартості земельної ділянки відповідно до умов угоди; складання завдання на оцінку та укладання договору про оцінку; збирання, оброблення та аналіз вихідних даних, необхідних для проведення оцінки; визначення найбільш ефективного використання земельної ділянки; вибір та обґрунтування методичних підходів; визначення вартості земельної ділянки за обраними методичними підходами та формулювання остаточного висновку; складання звіту про оцінку (п.49).

На підтвердження обґрунтування ціни позову прокурором надано копію Висновку про вартість земельних ділянок, які надані в оренду гр. ОСОБА_2 , розташовані за межами населених пунктів на території Золочівського району, Харківської області який виконано Приватним підприємством "Перспектива-Земля".

Проте, як зазначено вище, доказом на обґрунтування ціни позову щодо майнових вимог є звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки, який відсутній в матеріалах справи.

Таким чином, прокурором не надано до позовної заяви доказів визначення ціни позову.

У відповідності до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Як вбачається з інформації, яка міститься в системі діловодства суду, клопотання відповідача про залишення позовної заяви прокурора без руху, зареєстровано канцелярією суду 27.08.19р. о 16:16:06, проте, судді Шарко Л.В. дані документи передані 28.08.20р., про, що свідчить штамп "Долучити до справі" на першому аркуші клопотання. Таким чином, дане клопотання досліджувалось суддею 28.08.20р.

Приймаючи до уваги, що 28.08.20р. це п`ятниця, а у відповідності до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, то наступним робочим днем за 28.08.20р. є понеділок 31.08.20р.

На підставі викладеного, керуючись статтями 15, 80, 162, 163, 176, 234, п.2 ст.254, п.3 ст. 255, п. п. 9 п. 1 розділу ХІ Перехідних положень ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання відповідача (Фізичної особи ОСОБА_1 ) від 27.08.20р. про залишення позовної заяви прокурора без руху - задовольнити.

2. Залишити позовну заяву Керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Золочівської селищної ради Золочівського району Харківської області (об`єднана територіальна громада) без руху.

3. Надати прокурору строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати до суду:

- звіт про експертну грошову оцінку спірної земельної ділянки;

- докази сплати судового збору з урахуванням ціни позову (у разі його недоплати).

4. Попередити прокурора про те, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, згідно частини четвертої статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її прокурору.

5. Ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 ГПК України. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 ГПК України, окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу підписано 31.08.20 р.

Суддя Л.В. Шарко