ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.09.2020 Справа № 908/1614/20

м.Запоріжжя Запорізької області

Суддя господарського суду Запорізької області Зінченко Н.Г. розглянувши матеріали заяви Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі № 908/1614/20 та клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу

Стягувач: Комунальне підприємство "Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об`єднання № 7", (69032, м. Запоріжжя, пр. Металургів, 11, ідентифікаційний код 05478717)

Боржник: Дніпровський районний спортивно-технічний клуб товариства сприяння обороні України (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 3, ідентифікаційний код 02718078)

про стягнення 106 000, 37 грн.

УСТАНОВИВ

25.06.2020 до господарського суду Запорізької області звернулося Комунальне підприємство "Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об`єднання № 7" із заявою за вих. №1561 від 23.06.2020 про видачу судового наказу щодо стягнення з боржника - Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України:

- на користь місцевого бюджету м. Запоріжжя заборгованість зі сплати 70% орендної плати в розмірі 78220, 91 грн. та штрафні санкції в розмірі 2346, 63 грн.;

- на користь КП "ВРЕЖО №7" - заборгованість зі сплати 30% орендної плати в розмірі 24692, 07 грн. та штрафних санкцій в розмірі 740, 76 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.06.2020 заяву за вих. №1561 від 23.06.2020 про видачу судового наказу передано для розгляду судді Зінченко Н.Г.

За результатами розгляду вказаної вище заяви господарським судом в порядку приписів ч. 2 ст. 154 ГПК України 01.07.2020 виданий відповідний судовий наказ. Копію судового наказу разом із копією заяви стягувача та з доданими до неї документами надіслано судом на адресу боржника - Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України, що підтверджується штампом канцелярії суду за вих. № 010298 від 01.07.2020.

В подальшому господарським судом був виданий у справі від 01.07.2020 по справі №908/1614/20 з датою набрання законної сили, а саме в судовому наказі зазначено що він набрав законної сили 07.08.2020 року, із врахуванням п. 2 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 731-IХ.

03.09.2020 на адресу Господарського суду Запорізької області надійшла заява Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі № 908/1614/20 та клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2020 вказану заяву передано для розгляду раніше визначеному складу суду - судді Зінченко Н.Г.

Розглянувши зазначену заяву господарський суд дійшов висновку, що заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Статтею 156 ГПК України визначено порядок надіслання боржникові копії судового наказу.

Згідно з ч. 4 ст. 156 ГПК України, днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 242 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 157 ГПК України, боржник має право протягом 15 днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд в письмовій формі.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (№334), копію судового наказу від 01.07.2020 по справі №908/1614/20 разом з копією заяви стягувача та з доданими до неї документами боржнику вручено 09.07.2020.

Заява Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України про скасування судового наказу господарського суду Запорізької області від 01.07.2020 по справі № 908/1614/20 надійшла на адресу суду 03.09.2020, тобто після закінчення встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку для звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, з урахуванням Закону України № 731-IХ від 18.06.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу мотивоване тим, що Дніпровський районний спортивно-технічний клуб товариства сприяння обороні України не отримало копією заяви стягувача та з доданими до неї документами.

Розглянувши клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі №908/1614/20 суд зазначає наступне.

Пунктом 3 ч. 5 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Згідно зі ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вже зазначалося, матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (№334), а саме копії судового наказу від 01.07.2020 по справі №908/1614/20 - 09.07.2020, разом з копією заяви стягувача та з доданими до неї документами - Дніпровському районному спортивно-технічному клубу товариства сприяння обороні України.

Статтею 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1). Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом (ч. 2). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4).

Важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та правозастосовної практики.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для поновлення процесуального строку для подання заяви про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі №908/1614/20, оскільки боржником належними доказами не доведено жодної поважної причини для пропуску цього строку. Боржник, своєчасно отримав копію судового наказу, про що свідчить штрих код на повідомленні про вручення поштового відправлення. Порядок оскарження чітко роз`яснений в судовому наказі, тому суд дійшов висновку, що боржник пропустив строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Згідно з ч. 2 ст. 158 ГПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі №908/1614/20.

Керуючись ст. 157, ч. 2 ст. 158 ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

1.В задоволенні клопотання Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу відмовити.

2.Заяву Дніпровського районного спортивно-технічного клубу товариства сприяння обороні України про скасування судового наказу від 01.07.2020 по справі № 908/1614/20 з додатками до неї повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Запорізької області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.09.2020.

Суддя Н. Г. Зінченко