ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2020 р. Справа№ 910/8358/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

за участю представників: не викликались

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 про відмову у видачі судового наказу

у справі № 910/8358/20 (суддя - Бондаренко Г.П.)

за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни

про видачу судового наказу

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі №910/8358/20 відмовлено Акціонерному товариству Комерційний банк "Приватбанк" у видачі судового наказу про стягнення з боржника Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни 143 788 грн 18 коп.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду м. Києва від 22.06.2020 у справі №910/8358/20, скасувати ухвалу господарського суду Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі №910/8358/20, видати судовий наказ, яким стягнути з Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за кредитним договором № б/н від 29.10.2019 у розмірі 143 788 грн 18 коп. (з яких: 133 333 грн 34 коп. - заборгованість за кредитом; 551 грн 11 коп. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, 9 903 грн 73 коп. - заборгованість за відсотками у вигляді щомісячної комісії), а також сплачений заявником судовий збір.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що судом першої інстанції було неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.07.2020 справу № 910/8358/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., суддів Демидової А.М., Ходаківської І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.07.2020 апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі №910/8358/20 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, надавши суду апеляційної інстанції докази, які підтверджують сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

06.08.2020 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла заява Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про усунення недоліків апеляційної скарги з доданими доказами сплати судового збору - платіжне доручення №PROM8BMFTLвід 08.07.2020 на суму 2 102 грн, яка підтверджує сплату скаржником судового збору в повному обсязі.

За приписами ст.232 Господарського процесуального кодексу України судовими рішеннями є:1) ухвали;2) рішення;3) постанови;4) судові накази.

Згідно ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Відповідно до ч. 10 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи (ч. 2 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин 1-4 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.08.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 про відмову у видачі судового наказу у справі № 910/8358/20. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни заборгованості за кредитним договором № б/н від 29.10.2019 у розмірі 143 788 грн 18 коп. (з яких: 133 333 грн 34 коп. - заборгованість за кредитом; 551 грн 11 коп.- заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, 9 903 грн 73 коп. - заборгованість за відсотками у вигляді щомісячної комісії), а також сплачений заявником судовий збір.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі №910/8358/20 відмовлено Акціонерному товариству Комерційний банк "Приватбанк" у видачі судового наказу про стягнення з боржника Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни 143 788 грн 18 коп.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком суду першої інстанції щодо відмови Акціонерному товариству Комерційний банк "Приватбанк" у видачі судового наказу про стягнення з боржника Фізичної особи - підприємця Цибко Марини Михайлівни 143 788 грн 18 коп. у даній справі на підставі пунктів 1, 3 ч. 1 ст. 152 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 147 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 148 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги.

Відповідно до ст. 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Особа має право звернутися до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

У статті 150 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги щодо форми та змісту заяви про видачу судового наказу:

- заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником (ч. 1);

- у заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання; 4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги (ч. 2);

- до заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, - якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Водночас частиною 1 ст. 152 Господарського процесуального кодексу України встановлено випадки, за яких суд відмовляє у видачі судового наказу, а саме:

1) заяву подано з порушеннями вимог статті 150 цього Кодексу;

2) заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

3) заявлено вимогу, яка не відповідає вимогам статті 148 цього Кодексу;

4) наявні обставини, зазначені у частині першій статті 175 цього Кодексу;

5) з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою;

6) судом раніше виданий судовий наказ за тими самими вимогами, за якими заявник просить видати судовий наказ;

7) судом раніше відмовлено у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3 - 6 цієї частини;

8) із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу;

Відмовляючи у задоволенні заяви про видачу наказу місцевий суд послався на правові висновки Великої палати Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 у справі № 342/180/17 та відсутність в матеріалах заяви від 29.10.2019 про приєднання до Умов та правил надання послуги «КУБ», підписаної боржником, а також підписаного боржником графіка погашення основної суми та процентів за кредитом, в зв`язку з чим безспірність вимог боржника є сумнівною.

З матеріалів справи вбачається, що 29.10.2019 між боржником та АТ КБ "Приватбанк" укладено кредитний договір № б/н (далі - Договір), який за своєю правовою природою є договором приєднання, та складається із Заяви про приєднання до Умов та правил надання послуги «КУБ» та Умов та правил надання банківських послуг, що розміщені на сайті АТ КБ «Припватбанк» pb.ua на дату укладення договору.

Згідно з п. 1.10 Заяви про приєднання до Умов та правил надання послуги «КУБ» укладення кредитного договору здійснюється шляхом підписання Клієнтом цієї Заяви шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису в системі «Приват24 для бізнесу» або у сервісі «Paperless», або іншим шляхом, що прирівнюється до належного способу укладення сторонами кредитного договору.

Пунктом 2 цієї заяви визначено, що клієнт підтверджує ознайомлення із розділом « 1.1. Загальні положення», а також підрозділом « 3.2.8 Умов та Правила надання кредиту «Кредит КУБ» Умов та Правил надання банківських послуг, що розміщенні на офіційному сайті Банку за адресою https://privatbank.ua/terms,у редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, а саме: Умови та правила надання кредиту «Кредит КУБ».

Відповідно до ч. 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

Згідно ч. 3 ст. 207 Цивільного кодексу України використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; електронна ідентифікація - процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи; перевірка - процес засвідчення справжності і підтвердження того, що електронний підпис чи печатка є дійсними; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Боржник ФОП Цибко М.М. приєдналась до Послуги шляхом підписання електронно-цифровим підписом (ЕЦП) Заяви в системі Приват24 або у сервісі Папка24 або іншим шляхом, що прирівнюється до належного способу укладення сторонами кредитного договору.

На підтвердження підпису (ЕЦП) до матеріалів позову наданий файл перевірки електронного цифрового підпису із зазначенням видавця та реєстраційного номеру сертифікату, датою видачі, часу накладення ЕЦП, зазначенням підписувача, його посади тощо.

Відповідно до частин першої, другої статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, яка використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншим суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершує створення електронного документа. Про що зазначено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 28.12.2019 у справі № 922/788/19.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14.02.2019 року у справі № 9901/43/19 зазначено, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом подання електронного документа.

З урахуванням наведе6ного, здійснив аналіз наявних матеріалів справи суд апеляційної інстанції дійшов висновку, боржником шляхом накладення електронного цифрового підпису підписано Заяву про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" з графіком погашення основної суми боргу та процентів за кредитом, який є додатком №1 до цієї заяви від 29.10.2019.

Згідно зі ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ч. 1 ст. 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Таким чином, основними вимогами банку за кредитним договором до боржника є повернення наданих кредитних коштів та отримання відсотків за їх користування, розмір яких передбачено договором та погоджено сторонами, ці умови є істотними при наданні кредитних коштів.

Пунктом 3.2.8.1. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 визначено, що банк за наявності вільних грошових коштів зобов`язується надати Клієнту строковий «Кредит КУБ» для фінансування поточної діяльності Клієнта та/або для придбання основних засобів в обмін на зобов`язання Клієнта з повернення кредиту, сплати процентів в обумовлені цим Договором терміни. Істотні умови кредиту (сума кредиту, проценти за користування кредитом, розмір щомісячного платежу, порядок їх сплати) вказуються в Заяві про приєднання по Умов та правил надання банківських послуг «КУБ» (далі - Заява), а також в системі Приват24.

Пунктом 3.2.8.3 Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 надання кредитів у рамках Послуги здійснюється на умовах:

Повернення кредиту здійснюється щомісяця шляхом забезпечення Клієнтом позитивного сальдо на його поточному рахунку в сумах і в дати щомісячних внесків, зазначених у Заяві.

Для позичальників, що працюють у сегменті агро-бізнесу, може бути встановлений окремий порядок погашення, що передбачає погашення основного боргу на протязі 6 останніх місяців користування кредитом на вібір клієнта за погодженням банку.

Клієнт доручає Банку щомісячно у строки, зазначені в заяві здійснювати договірне списання грошей з його рахунку, відкрити у Банку, на погашення заборгованості за послугою у кількості та розмірі, зазначеному в кредитному договорі.

Остаточний термін погашення заборгованості за кредитом є дата повернення кредиту.

Відповідно до п. 3.2.8.5.2. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 клієнт зобов`язується оплатити щомісячні проценти за користування кредитом згідно з п. 3.2.8.3.2.

Згідно з п. 3.2.8.5.3. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 клієнт зобов`язується повернути кредит та здійснити інші платежі, передбачені Договором, у терміни і в сумах, як встановлено в п.п. 3.2.8.3.1., 3.2.8.3.2, 3.2.8.5.14., 3.2.8.6.2., а також зазначені в Заяві, шляхом розміщення необхідним для планового погашення внеску коштів на своєму поточному рахунку.

Відповідно до п. 3.2.8.9.1 Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 за користування кредитом у період з дати списання коштів з позикового рахунку до дат погашення кредиту згідно з пунктами 3.2.8.1., 3.2.8.3. цього Договору клієнт сплачує проценти в розмірі зазначеному в п. 3.2.8.3.2.

За змістом п. 3.2.8.3.2. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 за користування Послугою Клієнт сплачує щомісяця на протязі всього терміну кредиту проценти за користування кредитом в розмірі та згідно графіку, визначених в Заяві та Тарифах.

Пункт 3.2.8.9.2. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 передбачає, що нарахування процентів здійснюється щодня, при цьому проценти розраховуються на початковий розмір кредиту за фактичну кількість днів користування кредитними ресурсами, виходячи з 260 днів у році. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування процентів не враховується.

Відповідно до п. 3.2.8.9.3 Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 сплата процентів за користування кредитом здійснюється в дати платежів, зазначені у Заяві (3.2.8.3.1).

В пункті 1.2 Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 розмір кредиту 160000грн.

Пунктом 1.3. Заяви про приєднання до умов та правил надання послуги "КУБ" від 29.10.2019 встановлено, що кредит надається на строк 12 місяців від дня видачі коштів клієнту.

Погашення заборгованості за кредитом здійснюється щомісяця рівними частинами до календарного числа місяця, в яке було надано кредит, включно із цим числом, погашення процентів щомісяця до календарного числа місяця, в яке було надано кредит, включно із цим числом (п. 1.6. Заяви).

Заява про приєднання до Умов та Правил надання послуги "КУБ", погоджена та підписана сторонами, передбачає істотні умови кредитного договору, а саме розмір кредиту, строк надання кредиту, проценти за користування, проценти за користування у разі виникнення прострочених зобов`язань, порядок погашення заборгованості, порядок дострокового погашення кредиту (розділ 1.).

Таким чином, на думку колегії суддів, помилковими є висновки суду першої інстанції, що сторонами не обумовлено у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань, а також що відповідні умови є складовою укладеного між сторонами договору.

Крім того з наявних матеріалів справи вбачається, що в обґрунтування надання боржнику 29.10.2019 кредиту на суму 160000грн. банком надано суду виписку з 29.10.2019 по 20.05.2020 по рахунку боржника № НОМЕР_1 , яка містить інформацію про часткове погашення боржником заборгованості по кредиту 03.12.2019 на суму 4128,46грн, 06.12.2019 на суму 9204,87грн., 05.01.2020 на суму 13333,33грн., що свідчить про наявність у боржника заборгованості за кредитним договором б/н від 29.10.2019 на суму 133333,34грн., а також згідно наданого банком розрахунку заборгованості за вказаним кредитним договором станом на 20.05.2020 на суму 551 грн 11 коп. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, 9 903 грн 73 коп. - заборгованість за відсотками у вигляді щомісячної комісії.

Колегія суддів вважає, що заявником подано документи, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а отже відсутнє порушення вимог п. 4 ч.3 ст. 150 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим суд першої інстанції неправомірно відмовив у видачі судового наказу з посиланням на п. 1 ч. 1 ст. 152 Господарського процесуального кодексу України.

Також колегія суддів приходить до висновку, що заявником заявлено до стягнення грошову заборгованість, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кредитним договором, який укладено в письмовій формі, що підписаний шляхом накладення електронних підписів, що відповідає вимогам ст. 148 Господарського процесуального кодексу України та свідчить про відсутність підстав для відмови у видачі судового наказу з посиланням на п. 3 ч. 1 ст. 152 Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 280 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оскарженої ухвали судом першої інстанції мало місце порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, а відтак, ухвала Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі № 910/8358/20 підлягає скасуванню, а матеріали справи № 910/8358/20 за заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про видачу судового наказу - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи вимоги, які викладені в апеляційній скарзі, апеляційна скарга Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» підлягає задоволенню частково.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.287 Господарського процесуального кодексу України не підлягають касаційному оскарженню ухвали суду першої інстанції зазначені в п.1 ч.1 ст.255 цього кодексу після їх перегляду в апеляційному порядку.

Керуючись ст. ст. 269-271, 273, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі № 910/8358/20 задовольнити частково.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 у справі № 910/8358/20 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/8358/20 за заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про видачу судового наказу направити для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська