СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" вересня 2020 р. Справа № 922/2021/20

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Ільїн О.В., суддя Хачатрян В.С.

розглянувши у приміщенні Східного апеляційного господарського суду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Сигнал", м. Харків (вх. №1646Х/1)

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у складі судді Погорелової О.В.,

у справі 922/2021/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Сигнал", м. Харків

до відповідача Державного підприємства "Завод "Електроважмаш", м. Харків

про стягнення 1707304,43 грн

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20 повернуто позовну заяву Товариству з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Сигнал" разом з поданими документами.

Не погодившись з ухвалою, постановленою господарським судом першої інстанції, до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Сигнал" (ТОВ "НВП "Сигнал"), який просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зазначає, що договори, які стали підставою позову, є однорідними договорами (типові договори поставки відповідача) та відносини виникли між одними і тими ж сторонами. Заявлені позивачем вимоги не належить розглядати в порядку різного судочинства, а тому позивачем не порушено правила об`єднання вимог.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2020 для розгляду апеляційної скарги визначено склад суду: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Ільїн О.В., суддя Тихий П.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.07.2020 у справі №922/2021/20 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "НВП "Сигнал" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20. Встановлено відповідачу строк до 28.07.2020 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами його надсилання апелянту. ТОВ "НВП "Сигнал" до 28.07.2020 ухвалено надати до Східного апеляційного господарського суду оригінал позовної заяви №52 від 23.06.2020 разом з усіма додатками до неї. Розгляд апеляційної скарги ТОВ "НВП "Сигнал" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20 ухвалено здійснювати без повідомлення учасників справи.

17.07.2020 на виконання вимог ухвали апеляційного суду від 13.07.2020 до суду від ТОВ "НВП "Сигнал" надійшли копія позовної заяви з доданими до неї документами.

28.07.2020 від Державного підприємства "Завод "Електроважмаш" надійшов відзив, у якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволенні, а ухвалу суду першої інстанції без змін. Зазначає, що фактично підлягають вирішенню сімнадцять окремих спорів між сторонами. Відповідач вважає, що позивачем було порушено правила об`єднання позовних вимог, які об`єднані неоднорідними вимогами, тобто такими, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Розпорядженням керівника апарату суду від 10.08.2020 у зв`язку із відпусткою судді Тихого П.В., який входить до складу колегії суддів, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2020 для розгляду апеляційної скарги сформовано колегію суддів у наступному складі: Шутенко І.А. головуючий суддя, суддя Ільїн О.В., суддя Хачатрян В.С.

11.08.2020 до апеляційного суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи договірних листів.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони належним чином повідомлені про відкриття апеляційного провадження та розгляд справи без повідомлення учасників провадження.

Як вже зазначалось вище, вказана апеляційна скарга розглядається без повідомлення учасників справи, зважаючи на приписи ч. 2 ст. 271 ГПК України, якими передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені зокрема в п. 6 частини першої статті 255 цього Кодексу, а саме про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заперечень щодо розгляду справи без повідомлення учасників справи від сторін не надходили.

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Позивач, ТОВ "НВП "Сигнал", звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до ДП "Завод "Електроважмаш", відповідач, в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь 1707304,43 грн заборгованості, з яких: 1579759,38 грн основний борг, 78987,98 грн пеня, 10836,22 грн річні відсотки, 37720,85 грн інфляційні збитки. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо повної та своєчасної оплати поставленого товару за договорами поставки, які були укладені між сторонами, а саме: №238-13/83-ВК від 23.11.2016; №238-13/93-ВК від 23.01.2017; №238/07-717-ВК від 23.01.2017; №238-13/185 від 05.07.2018; №238-18/414 від 18.03.2019; №238-18/418 від 18.03.2019; №238-18/417 від 20.03.2019; №238-03/508 від 08.04.2019; №238-18/548 від 27.05.2019; №238-03/551 від 04.06.2019; №238-13/665 від 15.10.2019; №201-06-03/415 від 28.11.2019; №201-06-18/348 від 27.02.2020; №238-03/771 від 04.03.2020; №201-06-03/454 від 23.03.2020; №201-06-03/536 від 06.04.2020; №266-01/549 від 20.06.2019.

Разом з тим, позивачем було подано клопотання про об`єднання позовних вимог ТОВ "НВП "Сигнал" до ДП "Завод "Електроважмаш" в одне судове провадження.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20 повернуто позовну заяву ТОВ "НВП "Сигнал" разом з поданими документами.

Суд першої інстанції зазначив, що за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню сімнадцять окремих спорів між сторонами. Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо виконання кожного договору окремо, необхідним є з`ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, що виникли по кожному з сімнадцяти договорів. Зокрема, для вирішення по суті даного спору, суд повинен буде дослідити та вивчити кожний зі спірних договорів, які покладені у підставу позову, встановити наявність або відсутність заборгованості, періоди її виникнення, окремо за кожним договором. У даному випадку, підставою позову є неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, які виникли з різних договорів, і хоча правове обґрунтування вимог є однаковим (неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договорами поставки), зазначені договори не пов`язані між собою підставами виникнення і не є похідними один від одного. Заявлені позивачем вимоги також не пов`язані між собою поданими доказами, оскільки до позовної заяви додані різні докази за вищенаведеними договорами окремо.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, переглянувши справу з урахуванням меж перегляду визначених в ст. 269 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною 1 статті 173 зазначеного Кодексу унормовано, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Верховний Суд у постанові від 31.10.2019 у справі № 922/1359/19 висловив позицію, що об`єднаними можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоч і різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись з позовом, позивач просив стягнути заборгованість за сімнадцятьма договорами поставки, які як зазначає позивач є типовими. Тобто зазначені вимоги є однорідними, виникли з аналогічних підстав, між одними і тими ж сторонами та пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту.

На підтвердження позовних вимог позивачем до позовної заяви, окрім договорів, додано копії додаткових угод по кожному договору, специфікацій, видаткових накладних, товарно-транспортних накладних (де за однією ТТН здійснювалася поставка товару по декільком договорам одразу), довіреності на отримання товарно-матеріальних цінностей (за якими працівник уповноважений на отримання товару одночасно за декількома договорами), копії листів відповідача з проханням здійснити поставку, копія претензії №44 від 14.05.2020, розрахунок штрафних санкцій за договорами.

На стадії відкриття провадження у справі суд позбавлений процесуального права надавати оцінку доказам, поданим позивачем в обґрунтування позовних вимог, тому висновок суду про непов`язаність доказів, доданих до позовної заяви, є передчасним.

При цьому на стадії відкриття провадження у справі суд має надати оцінку доказам, доданим позивачем до матеріалів позовної заяви, виключно з мотивів наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі, тобто належності оформлення позовної заяви відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, а не перевіряти докази, надані позивачем в обґрунтування позовних вимог по суті спору (правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі № 918/1/18, від 10.04.2019 у справі № 905/2043/18, від 13.09.2019 у справі № 905/909/19, у справі №910/9302/19 від 14.11.2019).

Колегія суддів також вважає безпідставним твердження суду першої інстанції, що навіть у випадку, коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, оскільки таке право суду було передбачено та закріплено в ст. 63 ГПК України (в редакції до 15.12.2017) та пункті 3.6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

Однак, на час постановлення оскаржуваної ухвали статтею 174 ГПК України (в редакції після 15.12.2017), на відміну від статті 63 ГПК України (в редакції до 15.12.2017), не передбачено повернення позовної заяви з таких мотивів, що об`єднання позовних вимог перешкоджає з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднює вирішення спору (позиція, викладена у постанові Верховного Суду у справі №922/2043/18 від 10.04.2019).

При визначенні наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі суд навпаки має враховувати принцип процесуальної економії. Такий принцип господарського судочинства передбачає, що господарський суд, учасники судового процесу економно та ефективно використовують всі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ із дотриманням строків.

У наведеному випадку об`єднання відповідних позовних вимог не матиме наслідком суттєвого утруднення вирішення спору, про що зазначив суд першої інстанції, а навпаки, дає можливість досягти процесуальної економії за однакових обставин.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За замістом частини 1 статті 173 ГПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги (1) не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); (2) не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Крім того, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які можуть і відповідати критеріям, наведеним у частині 1 статті 173 ГПК України, проте підпадають під заборони, прямо визначені в частинах 4, 5 вказаної статті.

Саме встановлення господарським судом наведених вище обставин, які свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, є підставою для повернення позовної заяви з посиланням на пункт 2 частини 5 статті 174 ГПК України.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що аналіз пункту 2 частини 5 статті 174 ГПК України у системному зв`язку з приписами статті 173 цього Кодексу свідчить про те, що у разі порушення правил об`єднання позовних вимог суд з метою виконання завдання господарського судочинства може не повертати позовну заяву, а за клопотанням учасника справи або за власною ініціативою самостійно роз`єднати позовні вимоги за правилами частини 6 статті 173 ГПК України та розглянути кожну з заявлених вимог окремо.

Отже, приписи частини 6 статті 173 ГПК України суд, з урахуванням конкретних обставин, має право застосувати як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і у випадку їх порушення. Проте вчинення відповідної процесуальної дії є дискрецією господарського суду, яка застосовується (або не застосовується) ним за власним переконанням та з урахуванням конкретних обставин справи.

Проте у будь-якому випадку коли заявлені в одному позові вимоги є однорідними або співвідносяться як основна та похідна та не підпадають під заборони, визначені у частинах 4, 5 статті 173 ГПК України, у суду відсутні підстави для повернення позовної заяви, незалежно від того, чи заявлено позивачем клопотання про об`єднання позовних вимог. У цьому разі суд має керуватися змістом самої позовної заяви, обставинами та доказами, якими обґрунтовано позов.

Аналогічну правову позицію наведено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 902/434/19, та від 21.12.2019 у справі № 922/2485/19.

Враховуючи, що у даній справі ТОВ "НВП "Сигнал" заявлено однорідні позовні вимоги, які виникли із аналогічних підстав, заявлені до одного і того ж відповідача, підтверджуються спільними доказами, пов`язані між собою одним способом захисту, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не було порушено правил об`єднання позовних вимог.

Суд апеляційної інстанції вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви, іншої заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Таким чином, висновки господарського суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви позивача через порушення правил об`єднання позовних вимог є помилковими та суперечать наведеним положенням законодавства.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга ТОВ "НВП "Сигнал" підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 підлягає скасуванню, справа підлягає направленню на розгляд до господарського суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції здійснює розподіл судових витрат у справі лише у разі прийняття ним постанови про скасування чи зміну судового рішення суду першої інстанції, прийнятого за результатами розгляду справи по суті.

Отже, відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції у даному випадку не здійснює розподіл судових витрат.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 280, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Сигнал" задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 26.06.2020 у справі №922/2021/20 скасувати.

Справу №922/2021/20 передати на розгляд до Господарського суду Харківської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені статтями 287-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.А. Шутенко

Суддя О.В. Ільїн

Суддя В.С. Хачатрян