ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"28" серпня 2020 р. Справа № 911/2296/20

Суддя Христенко О.О. розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

за позовом Акціонерного товариства «Перший інвестиційний банк» (01135, м. Київ, площа Перемоги, буд. 1)

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

про звернення стягнення на предмет іпотеки

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. № 2312/20 від 07.08.2020) Акціонерного товариства «Перший інвестиційний банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідачем у позовній заяві зазначено фізичну особу - ОСОБА_1 та зазначено місце проживання: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 6 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Судом зроблено запит від 10.08.2020 до Відділу обліку та моніторингу інформації про місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

25 серпня 2020 року до господарського суду Київської області від Відділу обліку та моніторингу інформації про місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області надійшла відповідь від 18.08.2020 (вих. № 17860/20 від 25.08.2020), в якій зазначено, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

До позовної заяви позивачем додано меморіальний ордер № 21696 від 05.08.2020 на суму 2 102,00 грн, що підтверджує сплату позивачем судового збору за вимогу немайнового характеру.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до змісту частини другої статті 6 цього Закону у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто, статті 162 та 163 ГПК України також містять положення, за яким у позовній заяві має зазначатися ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються або оспорюються. Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, яка оспорюється за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безакцептному (безспірному) порядку.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17.

Відповідно до частини другої ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору встановлено ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пп. 1 п. 2 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотків ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік». прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 р. становить 2102,00 грн.

Позивач, звертаючись з позовом, визначив, що до грошових вимог, які підлягають задоволенню за рахунок звернення стягнення на предмет іпотеки, належить сума боргу за кредитним договором 13 785 813,95 грн.

Тобто, до сплати підлягає судовий збір у розмірі 206 787,21 грн = 13 785 813,95 грн x 1,5 %.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 102,00 грн.

Тому позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 206 787,21 грн - 2 102,00 грн = 204 685,21 грн.

Згідно з частиною першою ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Судом встановлено, що позивачем не дотримано вимог статті 164 ГПК України, так як до такої позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у порядку та розмірі, встановленими Законом, що відповідно до статті 174 вказаного Кодексу є підставою для залишення вказаної позовної заяви без руху.

Поряд з цим, суд звертає увагу позивача на те, що згідно з частиною четвертою ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

Постановив:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства «Перший інвестиційний банк» залишити без руху.

2. Запропонувати Акціонерному товариству «Перший інвестиційний банк» усунути недоліки позовної заяви (вх. № 2312/20 від 20.07.2020) шляхом подання до суду належних доказів слати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

3. Запропонувати позивачу в строк до десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви.

4. Роз`яснити Акціонерному товариству «Перший інвестиційний банк», що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, вимог цієї ухвали, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Ухвалу підписано 28.08.2020.

Суддя О.О. Христенко