УХВАЛА

м. Київ

04.09.2020Справа № 910/12964/20
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Фізичної особи-підприємця Кулаксиз Михайла Михайловича

до відповідача: ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОЛІМПІАС ГРУП"

про стягнення 429 998,47 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Кулаксиз Михайло Михайлович звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОЛІМПІАС ГРУП" про стягнення заборгованості за договором оренди №17/10/2019 від 17.10.2019 у розмірі 429 998,47 грн.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Зі змісту вступної частини позовної заяви вбачається, що позивач визначив ціну позову у розмірі 429 998,47 грн.

Однак, надаючи детальний розрахунок сум, що стягуються, позивач зазначає, що з відповідача на користь позивача має бути стягнуто загальну суму заборгованості у розмірі 429 999,47 грн.

При цьому в прохальній частині позовної заяви позивач так само просить стягнути з відповідача на свою користь загальну заборгованість у розмірі 429 999,47 грн., яка, за доводами сторони, складається з: 149 880,00 грн. - суми основного боргу; 274 280, 40 грн. - пені; 2 413,07 грн. - інфляційних втрат; 3 425,00 грн. - 3% річних.

З приводу вищенаведеного суд зазначає, що сума усіх заявлених до стягнення позивачем вимог складає 429 998,47 грн., а відтак ціна позову у розмірі 429 999,47 грн., не може вважатися обґрунтованою, оскільки зі змісту позовної заяви неможливо встановити правову природу її виникнення.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідач несвоєчасно та не в повному обсязі проводив розрахунки, внаслідок чого його заборгованість за договором складає 149 880,00 грн.

Разом з цим, позивачем зазначено, що відповідачем не в повному обсязі було виконано взяті на себе зобов`язання за договором №17/10/2019 від 17.10.2019.

В свою чергу, здійснення часткової оплати відповідачем у розмірі 235 000,00 грн. позивач підтверджує виключно копією акту звірки взаємних розрахунків за період 2019 року від 31.12.2020.

Суд звертає увагу сторони, що чинним законодавством України акту звірки взаєморозрахунків не надано юридичної сили доказу наявності обов`язку сплатити грошові кошти або ж відсутності такого обов`язку. Також акт звірки не є документом, що фіксує зміст договору чи вносить зміни до договору.

Так, у розумінні статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", акт звірки взаєморозрахунків є зведеним обліковим документом, який фіксує стан розрахунків між сторонами, але сам по собі не породжує будь-яких прав та обов`язків сторін, в той час як зобов`язання сторін підтверджуються первинними документами: договором, видатковими накладними, рахунками, платіжними дорученнями тощо.

Натомість, позивачем не надано належних та допустимих (в розумінні ст.ст. 76-77 ГПК України) доказів на підтвердження здійснення часткових оплат відповідачем у розмірі 300 000,00 грн. (банківських виписок, платіжних доручень тощо).

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 21.02.2018 у справі №910/5226/17 належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Разом з цим, в позовній заяві Фізична особа-підприємець Кулаксиз Михайло Михайлович зазначає, що 22.10.2019 між останнім та відповідачем було складено акт №312 здачі-приймання робіт (надання послуг) на загальну суму 85 00,00 грн., а також акт №312 здачі-приймання робіт (надання послуг) від 04.11.2019 на загальну суму 299 880,00 грн.

Проте, в матеріалах позовної заяви в якості додатків, містяться наступні акти здачі приймання робіт (надання послуг): №312 від 22.10.2019 та №313 від 04.11.2019. Будь-яких пояснень з приводу вищенаведеного позивач не надає.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Фізичної особи-підприємця Кулаксиз Михайла Михайловича.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- ціни позову;

- прохальної частини позовної заяви, з наданням арифметично вірного розрахунку кожної окремої позовної вимоги, обчисленої з урахуванням приписів законодавства та умов договору, укладеного між сторонами;

- документів в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, що підтверджують здійснення часткової оплати відповідачем у розмірі 235 000,00 грн. (платіжні доручення, банківські виписки тощо);

- обґрунтованих пояснень з приводу зазначених в позовній заяві актів здачі-приймання робіт (надання послуг).

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько