ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2020м. ДніпроСправа № 904/2325/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Петренко Н.Е., розглянувши у порядку письмового провадження без виклику учасників, справу

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м.Дніпро

до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради, м.Дніпро

про стягнення 24 788,80 грн. за недовраховану електроенергію

Представники: справу розглянуто без виклику представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі позивач) звернулось до господарського суду з позовом до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради (далі - відповідач) про стягнення 24 788,80 грн. за недовраховану електроенергію.

Короткий зміст позовної заяви та узагальнення її доводів.

21.09.2017 представником позивача було здійснено перевірку відповідача щодо дотримання правил користування електричної енергією (далі - ПКЕЕ) за адресою: м.Дніпро, вул. Светлова, буд. 41.

В ході перевірки було виявлено порушення ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", п.п. 6.40 ПКЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі повз розрахунковий засіб обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Враховуючи вищевикладене, позивачем нараховано до сплати відповідачу заборгованість за недовраховану електроенергію у розмірі 24 788,80 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2020 для розгляду справи №904/2325/20 визначено суддю Петренко Н.Е.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Щодо повідомлення учасників справи.

Позивач про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 41).

Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення №74.

За приписами ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Застосовуючи згідно з частиною 2 статті 11 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Щодо строку для подачі відзиву.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2020 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі відповідач отримав 30.06.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідачу в ухвалі від 07.05.2020 роз`яснено право на надання відзиву протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, строк для подачі відзиву з урахуванням поштового обігу до 25.07.2020 включно (15.07.2020 плюс 10 діб = 25.07.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 №211, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 Кабінетом Міністрів України постановлено установити з 12 березня 2020 до 3 квітня 2020 на усій території України карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211" введено заборону залізничних, авіа-та автобусних міжміських та міжобласних пасажирських перевезень, а також роботу метрополітенів; заборонено проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб. Дозволено лише заходи, необхідні для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №338-р "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установлено для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24 квітня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України №291 від 22.04.2020 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України №241 від 29.03.2020, №242 від 20.03.2020, №255 від 02.04.2020, №262 від 08.04.2020, №284 від 15.04.2020), а саме всі карантинні обмеження подовжено до 31.08.2020.

Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" постановлено внести зміни до Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1992, № 6, ст.56), а саме:

1. Пункт 4 Розділу Х Прикінцеві положення викласти в такій редакції:

4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 46, 157, 174, 195, 229, 248, 256, 260, 263, 273, 288, 292, 295, 306, 321, 325, 341, 342, 346, 349, 354, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину..

1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

2. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 Розділу X Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) № 540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків на підставах, встановлених цим Законом.

Вказаний Закон набрав чинності 17.07.2020, тобто строки для подання заяв сторін щодо продовження процесуальних строків, встановлених судом на підставах, встановлених цим Законом, скінчилися 06.08.2020.

Жодної заяви сторін щодо продовження процесуальних строків до Господарського суду у вказаний період не надійшло.

Відповідач станом на 25.07.2020 та 06.08.2020 відзив на позов не надано.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (частина 4 статті 161 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов не скористався.

Відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Таким чином, Господарський суд прийшов до висновку про відсутність підстав, які заважають ухваленню рішення по справі №904/2325/20.

Господарський суд констатує, що сторони мали реальну можливість надати всі існуючі докази в обґрунтування своїх позовних вимог та заперечень суду першої інстанції.

Приписами статті 248 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Враховуючи приписи частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, беручи до уваги, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, а є результатом оцінки належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, надаючи оцінку зібраним у справі доказам в цілому, і кожному доказу, який міститься у справі, окремо, мотивуючи відхилення або врахування кожного доказу, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Правовідносини у сфері електроенергетики регулюються Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996, які зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за №417/1442, у редакції постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України №910 від 17.10.2005, які зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18.11.2005 за №1399/11679, Порядком постачання електричної енергії споживачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.1999 №441 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656.

Наведені нормативні акти регулюють взаємовідносини, що виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), а їх дія поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення), встановлено, що споживання електричної енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Згідно частини 1 пункту 6.41 Правил користування електричною енергією, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється двосторонній акт порушень.

Відповідно до пункту 6.42 Правил на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяги недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

21.09.2017 позивачем проведено перевірку дотримання споживачем Правил користування електричною енергією за адресою: м.Дніпро, вул. Светлова, буд. 41.

За результатами перевірки складено Акт про порушення №118920, яким встановлено, що споживач порушив вимоги статті 27 Закону України "Про електроенергетику", пункти 6.40 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі повз розрахунковий засіб обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Акт про порушення №118920 складено за участю представників постачальника та споживача начальника ПТО Поліщук Віталія Степановича.

10.10.2017 відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем Правил користування електричною енергією споживачем - юридичною особою, на якому розглянуто Акт №118920 від 21.09.2017 з метою визначення обсягу та вартості електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, яка підлягає оплаті споживачем, про що складено протокол № 10-10 від 10.10.2017.

На засіданні комісії прийнято рішення провести нарахування за період з 21.09.2016 по 21.09.2017 відповідно до пункту 2.6 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Згідно розрахунку позивача вартість недоврахованої електроенергії за вищезазначений період складає 24 788,80 грн. (а.с. 14-15).

На оплату активної електроенергії по Акту №118920 від 21.09.2017 на суму 24788,80грн., позивачем виставлено рахунок №65-156-1/10/№118920 (а.с. 16).

З огляду на те, що відповідачем не сплачено виставлений позивачем рахунок, позивач звернувся з даним позовом до суду про стягнення суми за недовраховану електроенергію у розмірі 24 788,80 грн.

Відповідно до п. 1.3 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.1996 №28 із змінами та доповненнями, які були чинними на момент виникнення спірних відносин (далі - ПКЕЕ), постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Згідно із п. 5.1 ПКЕЕ, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін.

Споживання електричної енергії без договору не допускається.

У відповідності до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Відповідно до п. 1.2 Постанови НКРЕ "Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією" від 04.05.2006 № 562 (далі-Методика), Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ, споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 робочих днів до призначеного дня засідання комісії і має право бути присутнім на засіданні комісії. Споживача було належним чином повідомлено про дату і місце проведення засідання комісії, що підтверджується записом в акті про порушення.

Згідно зі ч. 2 статті 275 Господарського кодексу України, відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

У відповідності до п. 10.2 ПКЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (пункт 6.43 Правил)

Підставою для застосування оперативно-господарської санкції є порушення ПКЕЕ споживачем.

Пунктом 14 Висновків, викладених у Постанові Пленуму ВГСУ від 16.12.2015 № 3 "Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання" визначено, що для донарахування вартості електроенергії споживачу визначальним є факт порушення ним Правил, якщо ж особу порушника встановити неможливо, відповідає власник майна або особа, яка має інші речові права щодо цього майна.

Факт протиправних дій щодо самовільного підключення до електроустановок та безоплатного споживання відповідачем електричної енергії та використання цієї електроенергії для власних потреб підтверджується актом про порушення № 118920 від 21.09.2017 та актом про усунення порушення.

Так в акті про порушення від 21.09.2017 зазначено точку самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі з метою без облікового споживання електричної енергії.

Відповідач використовував електричну енергію без укладення договору про постачання електроенергії, чим і порушило ПКЕЕ а отже, є безпосереднім споживачем, який має сплатити за незаконне використання електричної енергії.

Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається (ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України).

Згідно зі статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником; споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач; споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Тобто, за вимогами чинного законодавства використання електричної енергії без договору не допускається, в даному випадку договірні відносини між сторонами відсутні, а відтак до споживача застосовується відповідальність визначена Законом України "Про електроенергетику", ПКЕЕ і Методикою, за не облікове використання електроенергії.

Відповідно до статті 27 цього Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією; інші правопорушення, передбачені законом.

Відповідно до статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною першою статті 236 Господарського кодексу України встановлено види оперативно-господарських санкцій, серед яких встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною другою статті 236 Господарського кодексу України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі й інші оперативно-господарські санкції.

За змістом статей 216, 217, 218, 235, 236, 237 Господарського кодексу України рішення постачальника електричної енергії про нарахування вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

Недоврахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил).

Доказів скасування оперативно-господарської санкції, яка застосована рішенням комісії по розгляду акта про порушення споживачем правил користування електричною енергією споживачем юридичною особою, оформленого протоколом №7-16 від 18.07.2017 відповідачем до суду не надано.

Також відповідачем не надано доказів оплати вартості недоврахованої електроенергії у сумі 24 788,80грн.

Враховуючи вищевикладене, Господарський суд вказує, що відповідачем використовувалась незаконно електрична енергія, внаслідок чого позивачем складено акт про порушення ПКЕЕ № 118920 від 21.09.2017, який є належним доказом порушення Комунальним підприємством "Жилсервіс - 2" Правил користування електричною енергією.

Наявні у справі докази є підставою для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Отже, вимога позивача про стягнення суми недоврахованої електроенергії підлягає задоволенню.

Враховуючи норми чинного законодавства України та обставини справи, господарський суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 231, 233, 236-238, 240, 241, 254-259, пункту 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м.Дніпро, шосе Запорізьке, 22, ) до Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради про стягнення 24 788,80 грн. за недовраховану електроенергію - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради (Юридична адреса:49000, м.Дніпро, вул. Володимира Мономаха, будинок 10; адреса для листування: 49040, м.Дніпро, шосе Запорізьке, 68, ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м.Дніпро, шосе Запорізьке, 22, ) вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 24788,80грн. (двадцять чотири тисячі сімсот вісімдесят вісім грн. 80 коп.) та витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп).

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частини 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п. 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Реквізити сторін:

Стягувач: Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м.Дніпро, шосе Запорізьке, 22, ).

Боржник: Комунальне підприємство "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради (Юридична адреса:49000, м.Дніпро, вул. Володимира Мономаха, будинок 10; адреса для листування: 49040, м.Дніпро, шосе Запорізьке, 68, ).

Повний текст рішення складено та підписано 04.09.2020.

Суддя Н.Е. Петренко