ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"07" вересня 2020 р.м. Одеса № 916/2605/20

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши позовні матеріали (вх. № 2698/20 від 04.09.2020р.),

за позовом: товариства з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів"

до відповідача: Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління

про стягнення 2 957 644,84 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" звернулося до господарського суду із позовною заявою до Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління про стягнення заборгованості у розмірі 2 957 644,84 грн. Позовні вимоги обґрунтовані фактом неналежного виконання відповідачем обов`язків, прийнятих на себе за умовами договору підряду №108/18 від 08.06.2018р. в частині оплати вартості виконаного позивачем додаткового обсягу підрядних робіт.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010р. у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001р. зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ч. ч. 1-2 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

В свою чергу, у відповідності до ст.ст. 1 - 3 Закону України „Про судовий збір" від 08.07.2011р. № 3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду. Судовий збір справляється зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону України „Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України „Про державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-IX встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Отже, за пред`явлення даного позову, який містить одну позовну вимогу майнового характеру, позивач зобов`язаний сплатити в дохід державного бюджету судовий збір у розмірі 44 364,67 грн. (2 957 644,84 грн. * 1,5% = 44 364,67 грн.)

При зверненні до господарського суду із відповідною позовною заявою товариством з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" було заявлено клопотання про відстрочення оплати судового збору до переходу справи по суті, посилаючись на відсутність грошових надходжень на рахунок позивача.

Розглянувши клопотання товариства обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" про відстрочення оплати судового збору, господарський суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України „Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки за суб`єктним та предметним критерієм підстави для застосування до позову товариства з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" приписів ст. 8 Закону України „Про судовий збір" відсутні, господарський суд доходить висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за звернення до суду із позовною заявою.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги відмову суду у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України вказану позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу 10-ти денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд звертає увагу позивача, що у випадку не усунення названих недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 164, ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за звернення до суду із позовною заявою до Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління про стягнення 2 957 644,84 грн.

2. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" до Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління про стягнення 2 957 644,84 грн. - залишити без руху.

3. Встановити товариству з обмеженою відповідальністю „Проект-Актів" 10-ти денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви в частині надання доказів сплати судового збору у розмірі 44 364,67 грн.

Ухвала набрала законної сили 07.09.2020р. та не підлягає оскарженню.

Суддя С.П. Желєзна