ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31.08.2020 р. справа №914/1636/20

Господарський суд Львівської області у складі судді Король М.Р., розглянувши матеріали зустрічного позову: Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО»

до відповідача (за зустрічним позовом): Приватного підприємства «ДЖЕТРОН»

про: визнання договору недійсним

у справі №914/1636/20 за позовом: Приватного підприємства «ДЖЕТРОН»

до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО»

про: стягнення 21008,53грн.,

Представники сторін: не викликались,

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Львівської області розглядається справа за позовом Приватного підприємства «ДЖЕТРОН» до Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» про стягнення 21008,53грн.

При цьому, 26.08.2020р. на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» до Приватного підприємства «ДЖЕТРОН» про визнання договору недійсним.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду, судом встановлено наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке:

по-перше, згідно з ч.1 ст.180 ГПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до вимог статей 165, 251 ГПК України, відповідачу був встановлений строк для подання відзиву на позовну заяву протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у цій справі від 07.07.2020р.

Згідно з п.3 ч.6 ст.242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє (ч.7 ст.242 ГПК України).

Відповідно до інформації, що міститься на веб-сайті АТ «Укрпошта», щодо відстеження поштового відправлення, в якому на зазначену у позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адресу місцезнаходження відповідача надіслано ухвалу про відкриття провадження у цій справі, вищевказане поштове відправлення вручено особисто адресату 21.07.2020р.

Згідно з ч.ч.1, 4, 7 ст.116 ГПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, враховуючи норми чинного господарського процесуального законодавства, останнім днем визначеного судом строку для пред`явлення зустрічного позову був 05.08.2020р.

Разом з тим, відповідно до редакції пункту 4 Розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (чинної до 17.07.2020р.), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки, в тому числі щодо подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020р. «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12.03.2020р. до 22.05.2020р. на всій території України карантин. Постановою Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020р. «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» (з урахуванням внесених змін згідно Постанови Кабінету Міністрів України №500 від 17.06.2020р.), з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено карантин з 22.05.2020р. по 31.07.2020р., із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні, продовжено на всій території України дію карантину.

17.07.2020р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020р., відповідно до положень якого, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом (пункт 2 розділ ІІ «Прикінцеві та перехідні положення»).

Отже, процесуальні строки (в тому числі і для подання відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви), які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України, закінчилися 07.08.2020р.

Із зустрічним позовом відповідач звернувся до Господарського суду Львівської області 21.08.2020р., що підтверджується інформацією, що міститься на веб-сайті АТ «Укрпошти», щодо відстеження поштового відправлення №010, в якому на адресу суду надійшов зустрічний позов.

Відповідно до положень ч.1 ст.118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

При цьому, відповідно до пункту 4 розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, відповідно до ч.1 ст.119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, у пункті 1 прохальної частини зустрічної позовної заяви міститься клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Проте, зустрічна позовна заява не містить жодного зазначення про причини пропуску строку для пред`явлення зустрічного позову, а відтак, станом на момент постановлення цієї ухвали, в суду відсутня можливість встановити наявність чи відсутність таких причин, а також, у випадку наявності таких причин, визначити чи вони є поважними та чи зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, суд звертає увагу на те, що право на ефективний судовий захист закріплено у ст.2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №№2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (надалі по тексту «Конвенція»).

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене в п.1 ст.6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Правила, які регламентують етапи і терміни подачі заяви на судовий розгляд спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і відповідність нормам, а саме, принципу правової визначеності (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ganete de Goni v. Spain (Кан`єте де Гоньі проти Іспанії). Враховуючи вищезазначене, правила, що стосуються предмета спору чи застосування цих правил, не повинні перешкоджати сторонам у отриманні доступного судового захисту (рішення Європейського суду з прав людини у справах Miragаll Escolano v. Spain (Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії); Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic (Звольський та Звольська проти Чехії).

Враховуючи наведене, суд звертає увагу відповідача, що він не позбавлений права при усуненні недоліків зустрічної позовної заяви повторно звернутися до суду із клопотанням про поновлення відповідного строку, доповнивши його відповідними обґрунтуваннями та долучивши підтверджуючі докази.

По-друге, відповідно до ч.4 ст.180 ГПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Згідно з п.9 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Проте, подана відповідачем зустрічна позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат відповідача (позивача за зустрічним позовом).

По-третє, згідно з п.2 ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.2 ст.123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За змістом пп.2 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, розмір якого становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривні.

Таким чином, враховуючи те, що у зустрічні позовній заяві завлено одну вимогу немайнового характеру, за подання зустрічної позовної заяви відповідач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Попри це, у зустрічній позовній заяві відповідач просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі. Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтоване важким тяжким фінансовим становищем відповідача та браком вільних обігових коштів на рахунка.

Розглянувши вищевказане клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне:

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Оскільки ст. 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік обставин, за наявності яких суд вправі відстрочити сплату судового збору, в свою чергу складне фінансове становище відповідача не являється умовою, за існування котрої суд вправі здійснювати таке відстрочення, а тому клопотання відповідача про відстрочку сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відтак, відповідачем при пред`явленні зустрічного позову не дотримано вимог п.2 ч.1 ст.164 ГПК України.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу (ч.5 ст.180 ГПК України)

Згідно ч.1 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги все вищевикладене, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» про відстрочку сплати судового збору відмовити.

2. Зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» до Приватного підприємства «ДЖЕТРОН» про визнання договору недійсним залишити без руху.

3. Надати Акціонерному товариству «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, а саме: 10 днів з дня вручення ухвали цієї ухвали.

4. Роз`яснити Акціонерному товариству «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО», що у випадку неусунення недоліків зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що звернулася із зустрічною позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Інформацію по справі, яка розглядається можна отримати за наступною веб-адресою: http://lv.arbitr.gov.ua/sud5015.

Суддя М.Р. Король