Господарський суд Рівненської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2020 р. м. Рівне Справа № 918/189/20

Господарський суд Рівненської області у складі судді Горплюка А.М., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників

Секретар судового засідання Рижий Б.А.

Представники сторін:

від позивача: Полюхович А.В.

від відповідача: Лазарчук М.В.

від третьої особи: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в Господарський суд Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" від 03.10.2019 та від 04.10.2019.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що проведення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" 04.10.2019 відбулось за відсутності позивача та без повідомлення про дату, час і місце проведення зборів, що свідчить про позбавлення можливості взяти участь у загальних зборах, а також про порушення його корпоративних прав на участь в управлінні товариством. Також на загальних зборах учасників, які були проведені 03 жовтня 2019 року, затверджувались результати внесення додаткових вкладів, в тому числі і внесення ОСОБА_2 грошового внеску у розмірі 10 000 грн.

Ухвалою суду від 02.03.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.03.2020. Також, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 .

23.03.2020 від третьої особи, через відділ канцелярії та документального забезпечення суду, надійшли пояснення по суті позовних вимог.

24.03.2020 від відповідача, через відділ канцелярії та документального забезпечення суду, надійшла заява про визнання позовних вимог.

Ухвалою суду від 24.03.2020 підготовче судове засідання відкладено на 14.04.2020.

Ухвалою суду від 14.04.2020 підготовче судове засідання відкладено на 12.05.2020.

12.05.2020 до суду третьою особою подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Ухвалою суду від 12.05.2020 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 04.06.2020.

02.06.2020 до суду надійшла заява від третьої особи про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

04.06.2020 представником позивача подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Ухвалою суду від 04.06.2020 розгляд справи відкладено на 30.06.2020.

26.06.2020 до суду надійшла заява від третьої особи про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Ухвалою суду від 30.06.2020 розгляд справи відкладено на 28.07.2020.

27.07.2020 до суду надійшла заява від третьої особи про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Засідання, призначене на 28.07.2020 не відбулося, у зв`язку із перебуванням судді Горплюка А.М. на лікарняному.

Ухвалою суду від 07.08.2020 розгляд справи призначено на 18.08.2020.

17.08.2020 до суду надійшла заява від третьої особи про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням карантинних заходів.

Щодо поданого клопотання про відкладення, суд зазначає наступне.

У поданому клопотання про відкладення розгляду справи третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 вказує, що бажає особисто приймати участь у даній справі. Як на причину відкладення посилається на п. 4 Прикінцевих положень Господарського Процесуального Кодексу України та вказує: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину."

Проте, суд не може приймати до уваги таке обґрунтування клопотання про відкладення розгляду справи, так як Законам України від 18.06.2020 №731-IX внесено зміни до п. 4 Прикінцевих положень Господарського Процесуального Кодексу України та викладеного його в іншій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення."

Крім того, Законам України від 18.06.2020 №731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" в редакції Закону України від 30.03.2020 №540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р. №731-IX. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених Законом України від 18.06.2020 № 731-IX.

Відтак, строки вважаються закінченими та учасник справи до 06.08.2020 мав право подати заяву про продовження йому відповідного процесуального строку.

Крім того, суд не визнає поважними причини неявки третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 в судові засідання, оскільки клопотання не містить непереборних причин неможливості прибути до суду для участі у судовому засіданні.

При цьому, суд виходить з того, що учасникам справи було надано достатньо часу скористатися правом подання клопотань, пояснень та письмових доказів на підтвердження власних доводів та заперечень.

З метою уникнення необґрунтованого зволікання при розгляді справи та виконання завдання господарського судочинства, суд не вбачає перешкод для проведення судового засідання та розгляду справи.

Відповідно до заяви Голови Ради Суддів України щодо карантинних заходів, яка була розміщена 11 березня 2020 року на офіційному веб-сайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua), розміщено звернення до громадян щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

Судом зазначається, що у даній справі судом не визнавалася необхідність обов`язкової участі учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на належне повідомлення третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про дату, час та місце проведення судового засідання, відповідно до ст. 202 ГПК, відсутні підстави для відкладення судового засідання, а неявка третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Також суд, враховуючи наявність достатньої кількості доказів у справі та наявність правової позиції учасників справи щодо спору, судом вирішено у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи відмовити та проводити розгляд справи у відсутності третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

В судовому засіданні 18.08.2020 представник позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила задоволити з підстав, вказаних у позовній заяві. Представник відповідача позов визнав та просив задоволити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються подана позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення поданого позову, господарський суд прийшов до наступних висновків.

30.09.2019 рішенням загальних зборів учасників затверджено Статут Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" в новій редакції (а.с. 23-32).

Відповідно до пункту 1.1. Статуту Товариство з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" засноване та діє на підставі цього Статуту, Цивільного та Господарського кодексів України, Законів України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", "Про товариства з обмеженою відповідальністю та додатковою відповідальністю" та іншого чинного законодавства.

Згідно п. 1.2. Статуту, товариство є юридичною особою. Товариство набуває права юридичної особи з дня його державної реєстрації. Товариство має самостійний баланс, рахунки в банках, може мати печатку зі своїм найменуванням, ідентифікаційним кодом, штампи, бланки, фірмовий знак, а також знак для товарів та послуг, іншу атрибутику юридичної особи, може від свого імені укладати договору та інші правочини, набувати майнові та пов`язані з ними немайнові права, нести обов`язки, бути позивачем та відповідачем в суді, господарському суді, третейському суді.

Підпунктом 4.1.1. пункту 4.1. Статуту передбачено, що учасник товариства має право брати участь в управлінні товариством в порядку, передбаченому цим статутом.

Учасник товариства має право обирати та бути обраним до органів управління товариства (п.п. 4.1.6. п. 4.1. Статуту).

Відповідно до п. 5.1. Статуту статутний капітал складається із вкладів його учасників. Розмір частки учасника товариства у відсотках відповідає співвідношенню номінальної вартості його частки та статутного капіталу товариства. Зміна співвідношення часток учасників можлива лише за згодою всі учасників товариства, окрім випадків відчуження учасником своєї частки.

При цьому, у вказаному пункті наявне застереження: Рішення про зміну співвідношення часток Учасників у статутному капіталі Товариства приймається одностайним рішенням Загальних зборів Учасників.

Вищим органом товариства є загальні збори учасників, до виключної компетенції яких, зокрема, відноситься обрання, звільнення та відкликання з посади директора (п. 8.1., п.п. 8.3.16 п. 8.3 Статуту) .

03 жовтня 2019 року відбулись загальні збори Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля".

Так, зборами прийнято рішення, яке оформлене протоколом №8/2019 (а.с. 17-18).

Зборами вирішено:

1. Обрати головою зборів ОСОБА_1 .

2. Затвердити повне виконання ОСОБА_2 зобов`язання щодо внеску у статутний капітал Товариства. Затвердити підписаний Акт приймання-передачі майна та повне виконання ОСОБА_3 свого зобов`язання щодо внеску у статутний капітал Товариства. Прийняти на баланс Товариства майновий внесок ОСОБА_3 на загальну суму 12 000 (дванадцять тисяч) гривень 00 копійок.

3. Прийняти до складу учасників Товариства ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та затвердити наступні розміри часток учасників у статутному капіталі Товариства:

- частка ОСОБА_4 у статутному капіталі Товариства номінальною вартістю 72500 (сімдесят дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок, що складає 74,74 %;

- частка ОСОБА_1 у статутному капіталі Товариства номінальною вартістю 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок, що складає 2,58 %;

- частка ОСОБА_2 у статутному капіталі Товариства' номінальною вартістю 10000 (десят тисяч) гривень 00 копійок, що складає 10,31 %;

- частка ОСОБА_3 у статутному капіталі Товариства номінальною вартістю 12000 (дванадцять тисяч) гривень 00 копійок, що складає 12,37%.

4. Затвердити розмір статутного капіталу Товариства в сумі 97 000 (дев`яносто сім тисяч) гривень 00 коп.

5. Доручити директору ТОВ "Агро Земля" ОСОБА_4 здійснити всі необхідні дії щодо здійснення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі. Доручити директору ТОВ "Агро Земля" ОСОБА_4 здійснити всі необхідні дії щодо здійснення державної реєстрації переходу права власності на нерухоме майно.

Таким чином, на зборах вирішили питання про прийняття до складу учасників товариства ОСОБА_2 , який вніс внесок в розмірі 10000,00 грн. до статутного капіталу товариства.

Проте, як вбачається із заключної виписки за період з 01.10.2019 по 07.10.2019, виданої АТ КБ "Приватбанк" від 24.02.2020, внеску у статутний капітал Товариства від ОСОБА_2 не надходило (а.с. 19).

В подальшому, 04 жовтня 2019 року були проведені загальні збори Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля".

Зборами прийнято рішення, яке оформлене протоколом №9/2019 (а.с. 20).

Зборами вирішено:

1. Обрати головою зборів ОСОБА_4 .

2. У зв`язку із виходом зі складу засновників Товариства учасника ОСОБА_2 в рахунок виплати йому вартості частки номінальною вартістю 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок, що-складає 10,31% статутного капіталу Товариства, передати йому наступне майно: автогаражі, загальною площею 338,6 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 .

На виконання вказаного рішення загальних зборів від 04.10.2019 між ОСОБА_2 та директором ТОВ "Агро Земля" ОСОБА_4 підписано акт приймання-передачі майна, яким передано в рахунок виплати вартості частки Учасника номінальною вартістю 10000,00 грн., що складає 10,31% статутного капіталу Товариства, наступне майно: автогаражі, загальною площею 338,6 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 ., а громадянин ОСОБА_2 , прийняв вищевказане нерухоме майно.

Проте, у поданій позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що 04.10.2019 загальні збори не скликалися, участі у зборах він не приймав, протокол загальних зборів та акт приймання-передачі майна не підписував. Позивач стверджує, що повідомлення про загальні збори учасників йому не надсилались.

У своїх поясненнях третя особа ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечує, додавши копію акта приймання-передачі майна від 04 жовтня 2019 року та копії квитанцій. У зв`язку з тим, що дані пояснення надійшли поштою без підпису ОСОБА_2 , суд ставить під сумнів достовірність даних документів.

При цьому, відповідач повністю визнає позовні вимоги, що підтверджується заявою про визнання позовних вимог від 24.03.2020.

Так, відповідач вказує, що даний спір виник у зв`язку з обманом третьої сторони ОСОБА_2 , при цьому на момент виходу останнього із складу учасників товариства ним дійсно не було сплачено внеску ні на банківський рахунок відповідача ні в касу підприємства.

Предметом доказування в даній справі виступає визнання недійним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" від 03.10.2019 в частині затвердження внесення ОСОБА_2 внеску до статутного капіталу товариства та від 04.10.2019 повністю.

Частиною 1 ст. 92 ЦК України визначено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Згідно з ч. 1 ст. 87 ЦК України для створення юридичної особи її учасники (засновники) розробляють установчі документи, які викладаються письмово і підписуються всіма учасниками (засновниками), якщо законом не встановлений інший порядок їх затвердження.

Товариства, які здійснюють підприємницьку діяльність з метою одержання прибутку та наступного його розподілу між учасниками (підприємницькі товариства), можуть бути створені лише як господарські товариства (повне товариство, командитне товариство, товариство з обмеженою або додатковою відповідальністю, акціонерне товариство) або виробничі кооперативи (ст. 84 ЦК України).

Згідно положень статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з ст. 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники товариства мають такі права:

1) брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства;

2) отримувати інформацію про господарську діяльність товариства;

3) брати участь у розподілі прибутку товариства;

4) отримати у разі ліквідації товариства частину майна, що залишилася після розрахунків з кредиторами, або його вартість.

Учасники товариства можуть мати інші права, передбачені законом та статутом товариства.

Відповідно до ст. 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

Пунктом 2.29. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" від 25 лютого 2016 року №4 роз`яснено, що законодавство не передбачає обмеження кількості голосів учасників ТОВ або ТДВ лише оплаченими частками у статутному капіталі товариства. Відповідно до частини четвертої статті 58 Закону України "Про господарські товариства" учасники ТОВ або ТДВ мають кількість голосів, пропорційну розміру їх часток у статутному капіталі. Розмір часток кожного з учасників товариства визначається у статуті товариства.

Згідно з ст. 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. До компетенції загальних зборів учасників належать:

1) визначення основних напрямів діяльності товариства;

2) внесення змін до статуту товариства, прийняття рішення про здійснення діяльності товариством на підставі модельного статуту;

3) зміна розміру статутного капіталу товариства;

4) затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника;

5) перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених цим Законом;

6) обрання та припинення повноважень наглядової ради товариства або окремих членів наглядової ради, встановлення розміру винагороди членам наглядової ради товариства;

7) обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства;

8) визначення форм контролю та нагляду за діяльністю виконавчого органу товариства;

9) створення інших органів товариства, визначення порядку їх діяльності;

10) прийняття рішення про придбання товариством частки (частини частки) учасника;

11) затвердження результатів діяльності товариства за рік або інший період;

12) розподіл чистого прибутку товариства, прийняття рішення про виплату дивідендів;

13) прийняття рішень про виділ, злиття, поділ, приєднання, ліквідацію та перетворення товариства, обрання комісії з припинення (ліквідаційної комісії), затвердження порядку припинення товариства, порядку розподілу між учасниками товариства у разі його ліквідації майна, що залишилося після задоволення вимог кредиторів, затвердження ліквідаційного балансу товариства;

14) прийняття інших рішень, віднесених цим Законом до компетенції загальних зборів учасників.

Питання, передбачені частиною другою цієї статті, та інші питання, віднесені законом до компетенції вищого органу товариства, не можуть бути віднесені до компетенції інших органів товариства, якщо інше не випливає з цього Закону.

До виключної компетенції загальних зборів учасників статутом товариства також може бути віднесено вирішення інших питань.

Вищим органом товариства є Загальні збори учасників, до виключної компетенції яких, зокрема, відноситься внесення змін до Статуту Товариства, зміна розміру його статутного капіталу та встановлення розміру, виключення учасника з товариства, перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених законодавством (п. 8.1., п.п. 8.3.2., 8.3.3., 8.3.5., 8.3.14. п. 8.3. Статуту).

Статтею 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також:

1) з ініціативи виконавчого органу товариства;

2) на вимогу наглядової ради товариства;

3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір.

Якщо вартість чистих активів товариства знизилася більш як на 50 відсотків порівняно з цим показником станом на кінець попереднього року, виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників, які мають відбутися протягом 60 днів з дня такого зниження. До порядку денного таких загальних зборів учасників включаються питання про заходи, які мають бути вжиті для покращення фінансового стану товариства, про зменшення статутного капіталу товариства або про ліквідацію товариства.

Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.

Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.

Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.

У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Загальні збори учасників можуть прийняти рішення з будь-якого питання без дотримання вимог, встановлених цим Законом та статутом товариства щодо порядку скликання загальних зборів учасників та щодо повідомлень, якщо в таких загальних зборах учасників взяли участь всі учасники товариства та всі вони надали згоду на розгляд таких питань.

Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників.

Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. У такому разі таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.

Після надсилання повідомлення, передбаченого частиною третьою цієї статті, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до частини сьомої цієї статті.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства, відповідно до частини четвертої цієї статті.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час, якщо інший порядок не передбачений статутом товариства.

Вказані норми законодавства вказує на те, що обов`язковою умовою повідомлення про скликання загальних зборів товариства є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про час, місце проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний).

Відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.

Наведена правова позиція викладена в п. 2.25. постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 25.02.2016 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин".

Матеріали справи не містять, а відповідач не надав належних та допустимих доказів письмового повідомлення учасника ТОВ "Агро Земля" ОСОБА_1 про проведення загальних зборів учасників 04.10.2019.

Рішення загальних зборів учасників товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах (п.2.12 Постанови №4 від 26.02.2016р. Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин").

Під час розгляду відповідних справ господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію");

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства"); прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п`ята статті 61 Закону України "Про господарські товариства");

- відсутність протоколу загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю (частина шоста статті 60 Закону України "Про господарські товариства");

- відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Аналогічні підстави, що є безумовними для визнання недійсним рішення загальних зборів наведено у Постанові №13 від 24.10.2008 Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" (п.2.13 Постанови №4 від 26.02.2016 Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин").

Тобто, діючим законодавством України учасникам надано право оскаржити рішення органу товариства, якщо воно порушує їх права та охоронювані законом інтереси, у випадку, зокрема, недотримання встановленої процедури їх скликання та прийняття рішення без необхідного кворуму.

Аналізуючи викладене, а також приймаючи до уваги зазначені вище положення законодавства, при зверненні до суду з позовом, позивач повинен довести порушення вимог закону або установчих документів Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" під час скликання та проведення зборів вищого органу товариства, а також факт порушення його прав та законних інтересів, як учасника господарського товариства.

Разом з тим, недотримання вимог закону та установчих документів господарських товариств під час скликання і проведення їх загальних зборів є порушенням права учасника господарського товариства на участь у роботі цього органу (п. 2.2.3 рекомендацій Вищого господарського суду України "Про практику застосування законодавства у розгляді справ, що виникають з корпоративних відносин" від 28.12.2007 № 04-5/14).

Відтак, приймаючи до уваги усе викладене у сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" від 04 жовтня 2019 року, що оформлене протоколом №9/2019.

Що стосується рішення Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" від 03 жовтня 2019 року, яке оформлене протоколом №8/2019 в частині затвердження повного виконання ОСОБА_2 зобов`язання щодо внеску у статутний капітал Товариства в розмірі 10000,00 грн., то суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 16 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", збільшення статутного капіталу товариства допускається лише після внесення всіма учасниками товариства своїх вкладів у повному обсязі.

Проте, матеріали справи не містять, та сторонами підтверджено, що ні на момент прийняття третьої особи до складу учасників товариства (03.10.2019) ні на момент виходу зі складу товариства (04.10.2019) внеску у статутний капітал Товариства від ОСОБА_2 не надходило.

Таким чином, обставини, на які посилається позивач у даній справі, підтверджені належними та допустимими доказами, та повністю визнані відповідачем.

Відповідно до частини 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України дотримуючись принципу змагальності, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом ч. 1, 2 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до ч. 1-3 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 129 ГПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову - на відповідача.

Відтак, судовий збір сплачений позивачами в сумі 4204,00 грн., згідно положень статті 129 ГПК України, покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" (33023, м. Рівне, вул. Нова, буд. 1, кв. 1, ), оформлене протоколом №8/2019 від 03 жовтня 2019 року, в частині затвердження результатів внесення ОСОБА_2 грошового внеску у розмірі 10000,00 (десять тисяч) грн. до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля".

3. Визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" (33023, м. Рівне, вул. Нова, буд. 1, кв. 1, ), оформлені протоколом №9/2019 від 04 жовтня 2019 року.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Земля" (33023, м. Рівне, вул. Нова, буд. 1, кв. 1, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) - 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

5. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 19.08.2020

Суддя А.М. Горплюк