РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.08.2020Справа № 910/8117/20
Суддя Господарського суду міста Києва Данилова М.В., при секретарі судового засідання Бордуновій К.Е., розглянувши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» (36022, м. Полтава, вул. Панянка, 65 Б, )

до Приватного акціонерного товариства національної енергетичної компанії «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. С. Петлюри, 25, )

про стягнення пені та штрафу за прострочення виконання зобов`язань -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

10 червня 2020 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» (позивач) надійшла позовна заява №02-9-1/26617 від 05.06.2020 року до Приватного акціонерного товариства національної енергетичної компанії «УКРЕНЕРГО» (відповідач) про стягнення пені та штрафу за прострочення виконання зобов`язань за Договором про надання послуг із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел №0238-09021 від 20.08.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за Договором про надання послуг із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел №0238-09021 від 20.08.2019 року, зокрема, в порушення умов вищезазначеного договору відповідач здійснив свої зобов`язання щодо сплати грошових коштів не в строк, встановлений Договором, внаслідок чого має сплатити штрафні санкції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.06.2020 року у справі №910/8117/20 позовну заяву №02-9-1/26617 від 05.06.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» до Приватного акціонерного товариства національної енергетичної компанії «УКРЕНЕРГО» про штрафу за прострочення виконання зобов`язань залишено без руху, надано Товариству з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 08.07.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом представників сторін та визначено сторонам строки для надання відзиву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив.

Відповідно до ч.1 п. 3 ст. 12 ГПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу визначено поняття малозначних справ, а саме - це справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи незначної складності, визнані судом малозначними.

Ч. 1 ст. 247 ГПК України встановлено, що малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 250 ГПК України, питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ч. 5 статті 176 ГПК України передбачає, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої ст. 120 цього Кодексу.

За ст. 248 ГК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

20.08.2019 року між ТОВ «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» та НЕК «УКРЕНЕРГО» укладено договір про надання послуг із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел №0238 - 09021 від 20.08.2019 року.

Пунктом 2.1. Договору передбачено, що вартість та порядок оплати Послуги визначаються відповідно до Порядку купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 26.04.2019 року № 641 (далі - Порядку), у розрахунковому періоді та відповідно до фактичних обсягів купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом Постачальником послуг.

Протягом перших семи робочих днів місяця, наступного за розрахунковим, постачальник універсальних послуг (далі ПУП) направляє оператору системи розподілу, тобто НЕК «УКРЕНЕРГО» (далі ОСП) акт приймання - передачі та відповідний розрахунок вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії, наданої ПУП (п.13.2 Порядку).

ОСП, протягом трьох робочих днів з дати отримання повертає акт приймання - передачі ПУП, підписаний зі своєї сторони.

Протягом двох робочих днів після отримання від ОСП акту приймання - передачі, підписаного з його сторони, ПУП надає Регулятору, тобто НКРЕКП вартість послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії для затвердження (п.13.3 Порядку).

Протягом трьох робочих днів з дати затвердження Регулятором вартості послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел, наданої ПУП у розрахунковому місяці, ОСП здійснює 100 % оплату ПУП вартості наданої послуги відповідно до акту приймання - передачі (п.13.4 Порядку).

Згідно з підпунктом 1 пункту 3.2. Договору Постачальник має право отримувати своєчасно та в повному обсязі оплату вартості Послуги.

Відповідно підпункту 4 пункту 3.3. Договору Замовник зобов`язаний у повному обсязі здійснювати оплату вартості Послуги, розрахованої Постачальником послуг та затвердженої Регулятором.

Так, 01.04.2020 року постановою НКРЕКП №751 затверджено вартість послуги забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії наданої постачальником універсальної послуги ТОВ «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» у січні 2020 року у розмірі 398 268,36 грн. (без ПДВ).

25.03.2020 року постановою НКРЕКП №727 затверджено вартість послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії наданої постачальником універсальної послуги ТОВ «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» у лютому 2020 року у розмірі 1 436 565,73 грн. (без ПДВ).

В порушення вимог Договору та Порядку, затверджену НКРЕКП вартість послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії наданої постачальником універсальної послуги ТОВ «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» за січень 2020 року у розмірі 477 922,03 грн. (з ПДВ), та лютий у розмірі 1 723 878,88 грн. (з ПДВ), НЕК «УКРЕНЕРГО» оплатило 02.06.2020 року.

В пункті 4.1. Договору визначено, що сторони цього Договору несуть відповідальність за невиконання чи неналежне виконання своїх зобов`язань за цим Договором відповідно до чинного законодавства.

Пунктом 4.3 Договору визначено, що у разі порушення Замовником зобов`язань щодо строків оплати наданих Послуг, визначених у Порядку, Замовник сплачує Постачальнику пеню в розмірі 0,1% від вартості Послуг, з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення. Додатково стягується штраф в розмірі 7% від зазначеної вартості Послуг за прострочення понад 30 днів.

За вказаних обставин заборгованість НЕК «УКРЕНЕРГО» за порушення зобов`язань щодо строків оплати наданих послуг, визначених у Порядку, відповідно до умов Договору становить 289 494,06 грн. (в т.ч. ПДВ).

Відповідач в свою чергу проти позову заперечував з таких підстав.

Оплата вартості послуг позивача із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел за спірний період можлива лише у разі включення відповідних витрат до структури тарифу зі сторони НКРЕКП як регулятора ринку електричної енергії. Однак, станом на дату виникнення відповідних зобов`язань відповідача жодних змін до постанови НКРЕКП від 12.07.2019 № 1411 в частині збільшення витрат відповідача на виконання спеціальних обов`язків внесено не було. Зазначені об`єктивні причини унеможливили вчасне виконання відповідачем своїх зобов`язань за спірним договором.

Суд дійшов висновку про зменшення розміру штрафних санкцій з огляду на таке.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 Цивільного кодексу України).

Згідно із частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2018 у справі № 913/89/18, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі № 917/791/18.

Виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 Цивільного кодексу України, а саме, справедливості, добросовісності та розумності, враховуючи інтереси обох сторін, беручи до уваги значний розмір пені та штрафу, а також виконання відповідачем свого зобов`язання, те, що відповідач не міг виконати своє зобов`язання вчасно з незалежних від нього причин, суд дійшов висновку про можливість зменшення розміру пені та штрафу на 50%.

Положеннями статей 526 Цивільного кодексу України та 193 Господарського кодексу України передбачено, що зобов`язання мають виконуватися сторонами належним чином згідно з умовами договору, вимогами кодексів та інших актів законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту чи інших вимог, які традиційно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх необхідних заходів для належного виконання нею зобов`язань.

Згідно зі ст. 625 Цивільного кодексу України Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З системного аналізу вищевикладеного, приймаючи до уваги, що відповідачем частково надано суду належні докази на спростування викладених у позові обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» є обґрунтованими, доведеними та підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до статті 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно задоволеним вимогам.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 526, 530, 549, 550, 625 Цивільного кодексу України, ст.ст. 173-175, 193, 232 ГК України, ст.ст. 33, 34, 73 , 74, 86, 98, 104, 129, 165, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства національної енергетичної компанії «УКРЕНЕРГО» (01032, м. Київ, вул. С. Петлюри, 25, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ» (36022, м. Полтава, вул. Панянка, 65 Б, ) заборгованість на загальну суму 144 747, 03 грн., з яких: заборгованість по пені 67684,00 грн., заборгованість по штрафу 77 063, 03 грн.; та судовий збір 2171, 20 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 17.08.2020 р.

Суддя М.В. Данилова