ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2020р. Справа № 904/735/20
За позовом: Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго», м. Запоріжжя

До: Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради в особі комісії з припинення , м. Дніпро

Про: зобов`язання вчинити певні дії

Суддя Васильєв О.Ю.

Секретар судового засідання Броян А.Р.

ПРЕДСТАВНИКИ:

Від позивача: Боінчук О.Л. (представник);

Від відповідача : не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

АТ «ДТЕК Дніпроенерго» (позивач) з урахуванням заяви про зміну предмету позову (а.с.56-59) звернувся з позовом до КП «Дніпротепломережа» ДМР в особі комісії з припинення (відповідач ) про зобов`язання визнати грошові вимоги АТ «ДТЕК Дніпроенерго» до КП «Дніпротепломережа» ДМР на загальну суму заборгованості в розмірі 46 411 423, 47 грн., що виникли за виконавчим написом №1845, виданим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. 23.07.2001р. та включити ці вимоги до проміжного ліквідаційного балансу та до реєстру вимог кредиторів КП «Дніпротепломережа» ДМР . Позовні вимоги обґрунтуванні посиланням на наявність виконавчого напису нотаріуса №1845 від 23.07.2001р., виданого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. про стягнення з відповідача простроченої заборгованості за векселем (акцептованим ДМКПТМ «Дніпротепломережа») в розмірі 51 911 299, 87 грн.; частковим стягнення за вищезазначеним виконавчим написом на суму 5 502 176, 40 грн. та безпідставним ухиленням ліквідаційної комісії від визнання вищезазначеного боргу та включення цих вимог до проміжного ліквідаційного балансу. При цьому позивач посилається на приписи ст.ст.16, 92,105, 111,112 ЦК України , ст.193 ГК України.

Ухвалою суду від 17.02.20р. було відкрито провадження у справі №904/735/20 за правилами загального позовного провадження.

КП «Дніпротепломережа» ДМР (відповідач) своїм правом на подання до суду відзиву на позов не скористався, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням направленим на адресу відповідача ( зазначену у витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань станом на 17.02.20р., а.с.35-38) та повернутим органами зв`язку з посиланням «за закінченням терміну зберігання», «адресат відсутній» та «неправильно зазначена адреса» ( а.с.76-83, 94-96, 101-104).

За визначенням п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За загальними вимогами п. 91 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2009 № 270 (далі Правила), поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються/виплачуються в об`єкті поштового зв`язку. Рекомендовані поштові відправлення підлягають доставки до дому (п. 92. Правил). Вручення рекомендованих листів з позначкою «Судова повістка» в об`єкті поштового зв`язку не передбачено (п. 102 Правил).

У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» з поважних причин, рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення (п. 116 Правил).

Здійснення зберігання рекомендованих листів із позначкою «Судова повістка», які не вручені під час доставки до дому із причин відсутності адресата, Правилами не передбачено, а отже, повернення такого повідомлення із зазначенням причини невручення «закінчення встановленого строку зберігання», суперечить вимогам Правил, та фактично відповідає причині повернення «у зв`язку з відсутністю адресата».

Аналізуючи зазначені вище положення Правил надання послуг поштового зв`язку, слід дійти висновку, що повернення судового рішення із проставленням у поштовому повідомленні відмітки про закінчення строку зберігання поштового відправлення, тощо, є підтвердженням відсутності особи - адресата за адресою, а отже, день проставлення такої відмітки в поштовому повідомленні, слід вважати днем вручення судового рішення в порядку, п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України.

З урахуванням вищенаведених обставин, суд дійшов висновку щодо належного повідомлення відповідача про наявність в провадженні суду цієї справи та необхідність надання відзиву на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

27.11.19р. Дніпровською міською радою прийнято рішення № 45/50 про припинення юридичної особи - Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради шляхом ліквідації, у якому було встановлено строк для надання заяви кредиторами своїх вимог протягом двох місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо ліквідації юридичної особи, тобто до 11.02.2020. (а.с.11)

Розпорядженням Дніпровського міського голови №1-5/12-рк від 05.12.19р. створено комісію з припинення як юридичної особи Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради, головою якої затверджено Завертайного І.Б. (а.с.12).

18.12.19р. АТ«ДТЕК Дніпроенерго» (позивач) звернувся безпосередньо до голови комісії з припинення КП «Дніпротепломережа» ДМР - Завертайного І.Б. з кредиторською вимогою від 16.12.19р. вих. №2495/1000 щодо: визнання заявлених грошових вимог позивача в розмірі 46 411 423,47 грн., які виникли за виконавчим написом № 1845, виданим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. 23.07.01р.;включення вищезазначених грошових вимог до проміжного ліквідаційного балансу відповідача та їх задоволення шляхом проведення виплат на користь позивача. (а.с.13-14). Позивач обґрунтовував свої грошові вимоги наявністю заборгованості КП «Дніпротепломережа» ДМР перед позивачем за вищезазначеним виконавчим написом № 1845 від 23.07.01р., залишок якої в зв`язку з проведенням примусових дій з боку виконавчої служби, спрямованих на примусове виконання даного виконавчого документу, станом на час звернення становив 46 411 423,47 грн. (а.с.13-14).

Судом встановлено, що приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. було видано виконавчий напис №1845 від 23.07.01р. , за результатом розгляду заяви ВАТ «Дніпроенерго» від 20.07.01 р. про вчинення виконавчого напису і стягнення заборгованості за переказним векселем № 3389, виданим ТОВ Самарським промислово-будівельним підприємством «Теплофікатор», який було акцептовано Дніпропетровським міським комунальним підприємством теплових мереж «Дніпротепломережа» () (на теперішній час - Комунальне підприємство «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради - ) на суму 51 911 299,87 грн. У вищезазначеному виконавчому напису було встановлено, що ТОВ СПБП «Теплофікатор» 15.02.01 року в м. Дніпропетровську видало переказний вексель на суму 51 911 299,87 грн. без відсотків, із строком платежу «за пред`явленням», який акцептовано ДМКПТМ «Дніпротепломережа».

19.07.01р. приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. за реєстром №1778 вчинено протест векселя про неоплату проти акцептанта- Дніпропетровського МКПТМ «Дніпротепломережа».

В зв`язку з неоплатою Дніпропетровським МКПТМ «Дніпротепломережа» платежу і враховуючи прохання ВАТ «Дніпроенерго» , 23.07.01р. нотаріусом було запропоновано звернути стягнення вищезазначеної заборгованості за векселем, та задоволено вимоги ВАТ «Дніпроенерго» по простроченій заборгованості, яка стягується за період з 15 лютого по 23 липня 2001 року та складає 51 911 299.87 грн. Також було запропоновано віднести на рахунок ДМКПТМ «Дніпротепломережа» витрати по протесту векселя в розмірі 600,00 грн., а також вчиненню виконавчого наїїису у розмірі 1 700,00 грн. Всього запропоновано стягнути з Дніпропетровського міського комунального підприємства теплових мереж «Дніпротепломережа» 51 913 599,87 грн., про що й було вчинено вищезазначений виконавчий напис. (а.с.15-16, 17).

В зв`язку з частковим примусовим погашенням заборгованості на загальну суму 5 502 176,40 грн. (за період знаходження виконавчого напису № 1845 від 23.07.2001 на примусовому виконанні) станом на час звернення позивача до відповідача з кредиторською вимогою залишок заборгованості склав 46 411 423,47 грн, який до теперішнього часу залишається не сплаченим ( доказів іншого відповідачем не надано).

Відповідно до ст. 194 ЦК України цінним папером є документ установленої форми з відповідними реквізитами, що посвідчує грошове або інше майнове право і визначає взаємовідносини між особою, яка його розмістила (видала), і власником та передбачає виконання зобов`язань згідно з умовами його розміщення, а також можливість передач: прав, що випливають з цього документа, іншим особам. Виходячи з цього визначення здійснення або передача посвідчених цінним папером прав можливі тільки за умови його пред`явлення.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 14 Закону України від 23 лютого 2006 N 3480-ІУ «Про цінні папери та фондовий ринок» : вексель - це цінний папір, який посвідчує безумовне грошове зобов`язання векселедавця або його наказ третій особі сплатити після настання строку платежу визначену суму власнику векселя (векселедержателю). Векселі можуть бути прості або переказні та існують виключно у документарній формі.

В свою чергу, ст. 5 Закону України «Про обіг векселів в Україні» передбачено, що векселі (переказні і прості) складаються в документарній формі на бланках з відповідним ступенем захисту від підроблення, форма та порядок виготовлення яких затверджуються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Національним банком України з урахуванням норм Уніфікованого закону, і не можуть бути переведені в бездокументарну форму (знерухомлені).

Про вищевикладене також зазначено у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання практики розгляду спорів, пов`язаних з обігом векселів» від 08.06.2007 №5.

В свою чергу, згідно п.19 ч.1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії, як виконавчі написи. Відповідно до положень ст. 87 вищезазначеного Закону України для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Статтею 88 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку.

На момент вчинення виконавчого напису у нотаріуса були відсутні підстави, передбачені ст. 49 Закону України «Про нотаріат», для відмови у вчиненні даної нотаріальної дії.

До теперішнього часу виконавчий напис № 1845 від 23.07.01р. з боку відповідача або будь-якої іншої особи в судовому порядку не оскаржений, більш того, навпаки, шляхом примусового стягнення виконавчою службою частково виконаний на загальну суму 5 502 176,40 грн.

При цьому відповідач був обізнаний щодо існування вищезазначеного виконавчого напису, а також щодо примусових дій по примусовому стягненню з рахунку відповідача 5 502 176,40 грн., та не звернувся до суду щодо визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, в свою чергу, з боку відповідача або будь-якої іншої особи дії приватного нотаріуса в судовому порядку також не були оскаржені.

Відповідно до ст. 105 ЦК України : учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, зобов`язані протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити орган, що здійснює державну реєстрацію.

Учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється. Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Відповідно до ст.111 ЦК України : з дати внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, суду або уповноваженого ними органу щодо ліквідації юридичної особи ліквідаційна комісія (ліквідатор) зобов`язана вжити всіх необхідних заходів щодо стягнення дебіторської заборгованості юридичної особи, що ліквідується, та письмово повідомити кожного з боржників про припинення юридичної особи в установлені цим Кодексом строки. Ліквідаційна комісія (ліквідатор) заявляє вимоги та позови про стягнення заборгованості з боржників юридичної особи.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) зобов`язана повідомити учасників юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, про її участь в інших юридичних особах та/або надати відомості про створені нею господарські товариства, дочірні підприємства.

Під час проведення заходів щодо ліквідації юридичної особи до завершення строку пред`явлення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) закриває рахунки, відкриті у фінансових установах, крім рахунка, який використовується для розрахунків з кредиторами під час ліквідації юридичної особи.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо інвентаризації майна юридичної особи, що припиняється, а також майна її філій та представництв, дочірніх підприємств, господарських товариств, а також майна, що підтверджує її корпоративні права в інших юридичних особах, виявляє та вживає заходів щодо повернення майна, яке перебуває у третіх осіб. У випадках, установлених законом, ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує проведення незалежної оцінки майна юридичної особи, що припиняється.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо закриття відокремлених підрозділів юридичної особи (філій, представництв) та відповідно до законодавства про працю здійснює звільнення працівників юридичної особи, що припиняється.

Ліцензії, документи дозвільного характеру та інші документи, а також печатки та штампи, які підлягають поверненню органам державної влади, органам місцевого самоврядування, повертаються їм ліквідаційною комісією (ліквідатором).

Для проведення перевірок та визначення наявності або відсутності заборгованості із сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує своєчасне надання органам доходів і зборів та Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування документів юридичної особи (її філій, представництв), у тому числі первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку.

До моменту затвердження ліквідаційного балансу ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає та подає органам доходів і зборів, Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування звітність за останній звітний період.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду. Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

Виплата грошових сум кредиторам юридичної особи, що ліквідується, у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, провадиться у порядку черговості, встановленому статтею 112 цього Кодексу. У разі недостатності в юридичної особи, що ліквідується, коштів для задоволення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) організовує реалізацію майна юридичної особи.

До затвердження ліквідаційного балансу ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає та подає органам доходів і зборів, Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування звітність за останній звітний період.

Після завершення розрахунків з кредиторами ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає ліквідаційний баланс, забезпечує його затвердження учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, та забезпечує подання органам доходів і зборів.

Майно юридичної особи, що залишилося після задоволення вимог кредиторів (у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування), передається учасникам юридичної особи, якщо інше не встановлено установчими документами юридичної особи або законом.

Документи, що підлягають обов`язковому зберіганню, передаються в установленому законодавством порядку відповідним архівним установам. Ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в установлений законом строк.

Судом встановлено, що голова комісії з припинення відповідача - Завертайний І. Б. листом від 22.01.20 вих.№5 повідомив позивача про неможливість визнати та задовольнити заявлену позивачем кредиторську вимогу, посилаючись на відсутність у архіві КП «Дніпротепломережа» документів, які б підтверджували заборгованість між КП «Дніпротепломережа» та ТОВ СПБП «Теплофікатор», шо передувало видачі та акцептування векселя. (а.с.19).

Вищезазначена відповідь в порушення вимог ч.6 ст.105 ЦК України була надана відповідачем лише 22.01.20р. - тобто пізніше тридцяти днів на протязі яких необхідно було прийняти відповідне рішення та надіслати позивачу. Окрім того, суд оцінює критично посилання голови комісії з припинення відповідача у своєму листі від 22.01.2020 вих.№5 про неможливість визнати та задовольнити заявлену позивачем кредиторську вимогу у зв`язку із відсутністю на підприємстві документів, які б підтверджували заборгованість відповідача перед позивачем ( оскільки відповідальність за зберігання цих документів, покладається на відповідача).

Згідно до ч. 3 ст. 112 ЦК України у разі відмови ліквідаційної комісії у задоволенні вимог кредитора або ухилення від їх розгляду кредитор має право протягом місяця з дати, коли він дізнався або мав дізнатися про таку відмову , звернутися до суду із позовом до ліквідаційної комісії .

Судом встановлено, що позивачем не було порушено строк на звернення з цим позовом до суду. Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку про протиправне ухилення ліквідаційної комісії КП «Дніпротепломережа» від виконання обов`язку, передбаченого ст.111 ЦК України щодо включення вимог позивача до проміжного ліквідаційного балансу; а тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Враховуючи , що спір виник внаслідок неправильних дій відповідача, господарський суд покладає на відповідача господарські витрати , понесені позивачем під час звернення до суду з цією позовною заявою , в повному обсязі .

На підстав вищевикладеного, керуючись вимогами ст.13, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, господарський суд , -

ВИРІШИВ :

1.Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати грошові вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, 20; ) до Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради ( 49000, м. Дніпро, вул. Артільна, 6-к; ) на загальну суму заборгованості в розмірі 46 411 423, 47 грн., що виникли за виконавчим написом №1845, виданим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кулінічем С.А. 23.07.01 р.

3. Включити до проміжного ліквідаційного балансу та до реєстру вимог кредиторів Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради ( 49000, м. Дніпро, вул. Артільна, 6-к; ) грошові вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, 20; ) в розмірі 46 411 423, 47 грн.

4.Стягнути з відповідача - Комунального підприємства «Дніпротепломережа» Дніпропетровської міської ради ( 49000, м. Дніпро, вул. Артільна, 6-к; ) на користь позивача - Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, 20; ): 2 102, 00 грн. - витрат на сплату судового збору.

Видати відповідні накази після набрання рішенням чинності .

Відповідно до вимог ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно до вимог ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення . Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду , зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення .

Відповідно до вимог ст. 257 ГПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

Повне рішення складено 26.08.2020р.

Суддя О.Ю.Васильєв