УХВАЛА

12.08.2020Справа № 910/8344/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Метіда"

про стягнення 377 215, 09 грн.

Представники: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Айбокс Банк" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Метіда" (далі - відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 377 215, 09 грн, з яких: 375 409, 84 грн - заборгованість по сплаті відсотків за використання кредиту та 1 805, 25 грн - пеня.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про відкриття кредитної лінії № 17/2018 від 22.12.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк" - залишено без руху. Встановлено Приватному акціонерному товариству "Айбокс Банк" строк для усунення недоліків позовної заяви.

25.06.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк" надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 13.08.20.

12.08.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Метіда» надійшла заява, в якій відповідач просить суд розглянути можливість вирішення спору за участю судді.

Також, 12.08.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Метіда» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якому у зв`язку з позитивним результатом ПЦР- тесту працівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Метіда», відповідач просить суд забезпечити можливість дистанційної участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Метіда» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд відмовляє у її задоволенні з огляду на наступне.

За приписами ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з ч. 5 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Відповідно до ч. 7 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Водночас, відповідно до п.17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Проте, на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України, у зв`язку з чим у суду відсутня технічна можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції в приміщенні суду.

В той же час ч. 4 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Так, згідно зі ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином, юридична особа не обмежена колом осіб, які можуть представляти її інтереси в суді, в тому числі, в залежності від території розташування юридичної особи.

Крім того суд зазначає, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Метіда» не зазначено порядок проведення судового засіданні в режимі відеоконференції.

За таких обставин, враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Метіда» про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду задоволенню не підлягає.

Одночасно, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника в судове засідання відповідач не позбавлений права подати клопотання про розгляд справи за відсутності його представника.

Керуючись статтями 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Метіда» у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні у справі № 910/8344/20, у режимі відеоконференції.

Ухвала набирає законної сили 12.08.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.