ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" серпня 2020 р. Справа № 911/1434/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Проексп», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Апекстрейд», Київська обл.,

с. Щасливе

про стягнення 39 958,44 грн

Суддя Христенко О.О.

за участю представників:

від позивача: Стеценко Ю.В. адвокат, довіреність від 04.05.2020;

від відповідача: Остапенко Є.С. адвокат, ордер серія ДП № 012 від 26.07.2020.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Ухвалою господарського суду Київської області від 25.05.2020 відкрито провадження у справі № 911/1434/20 та призначено підготовче засідання на 17.06.2020.

Ухвалою господарського суду Київської області від 17.06.2020 відкладено підготовче засідання на 27.07.2020.

Ухвалою господарського суду Київської області від 27.07. 2020 відкладено підготовче засідання на 12.08.2020.

12.08.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання від 11.08.2020 (вх. № 16982/20 від 12.08.2020) про залучення третьої особи на стороні відповідача, клопотання від 11.08.2020 (вх. № 16983/20 від 12.08.2020) про повернення позовної заяви та відзив на позовну заяву від 11.08.2020 (вх. № 16984/20 від 12.08.2020).

В підготовчому засіданні 12.08.2020 представник позивача підтримав клопотання про повернення позовної заяви обґрунтовуючи його тим, що, на його думку, при поданні позовної заяви до суду позивачем було порушено вимоги ст. 173 ГПК України, а саме правило об`єднання позовних вимог, оскільки дані позовні вимоги є вимогами за шістьма договорами, не пов`язані між собою підставами виникнення або поданими доказами (різна договірні відносини та різні докази на підтвердження цих договірних відносин), тобто представник позивача повинен був подати шість різних позовів разом із клопотанням про об`єднання в одне провадження. Суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, чим порушив правило об`єднання позовних вимог. Нормами ГПК України не передбачений порядок дій суду у разі виявлення порушення правил об`єднання позовних вимог після відкриття провадження у справі, відповідач просить суд застосувати аналогію права, а саме застосувати п. 11 ст. 176 ГПК України та повернути позивачу позовну заяву, як таку, що подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 162, 164, 172 ГПК України.

Представник позивача заперечував проти задоволення клопотання відповідача про повернення позовної заяви, оскільки вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Суд, розглянувши в підготовчому засіданні 12.08.2020, клопотання відповідача від 11.08.2020 про повернення позовної заяви, відмовляє в його задоволенні з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 173 ГПК України встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів. Суд звертається до постанови Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №914/2191/16.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За замістом частини 1 статті 173 ГПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги (1) не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); (2) не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Крім того, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які можуть і відповідати критеріям, наведеним у частині 1 статті 173 ГПК України, проте підпадають під заборони, прямо визначені в частинах 4, 5 вказаної статті.

Саме встановлення господарським судом наведених вище обставин, які свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, є підставою для повернення позовної заяви з посиланням на пункт 2 частини 5 статті 174 ГПК України.

У той же час аналіз пункту 2 частини 5 статті 174 ГПК України у системному співвідношенні з приписами статті 173 цього Кодексу свідчить про те, що у разі порушення правил об`єднання позовних вимог суд з метою виконання завдання господарського судочинства може не повертати позовну заяву, а за клопотанням учасника справи або за власною ініціативою самостійно роз`єднати позовні вимоги за правилами частини 6 статті 173 ГПК України та розглянути кожну з заявлених вимог окремо.

Отже, приписи частини 6 статті 173 ГПК України суд, з урахуванням конкретних обставин, має право застосувати як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і у випадку їх порушення. Проте вчинення відповідної процесуальної дії є дискрецією господарського суду, яка застосовується (або не застосовується) ним за власним переконанням та з урахуванням конкретних обставин справи.

Проте у будь-якому випадку коли заявлені в одному позові вимоги є однорідними або співвідносяться як основна та похідна та не підпадають під заборони, визначені у частинах 4, 5 статті 173 ГПК України, у суду відсутні підстави для повернення позовної заяви, незалежно від того, чи заявлено позивачем клопотання про об`єднання позовних вимог. У цьому разі суд має керуватися змістом самої позовної заяви, обставинами та доказами, якими обґрунтовано позов.

У зв`язку з чим позовні вимоги, заявлені у цій справі, згідно з положеннями частини 1 статті 173 ГПК України можуть бути об`єднані в одній позовній заяві. У даному випадку об`єднання відповідних позовних вимог не матиме наслідком утруднення вирішення спору, а навпаки, дасть можливість досягти процесуальної економії за однакових обставин.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові ВС від 23.10.2019 у справі №902/434/19.

В підготовчому засіданні 12.08.2020 представником відповідача підтримано клопотання про залучення до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», обґрунтовуючи його тим, що згідно умов договорів, які є предметом спору у даній справі, відповідач доручав позивачу виконати роботи по проведенню експертизи на об`єкті будівництва в Державному підприємстві «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», відтак вважає, що рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки даної юридичної особи, тому просить залучити до участі у справі Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» у якості третьої особи.

Представник позивача заперечував проти задоволення клопотання про залучення до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», оскільки вважає, що таке клопотання подано з порушенням норм ст. 50 ГПК України та є необґрунтованим, оскільки відповідач до поданого клопотання не додав жодних доказів того, що між ним та Державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» існують будь-які договірні відносини.

В підготовчому засіданні 12.08.2020 суд, розглянувши клопотання відповідача від 11.08.2020 про залучення до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», відмовляє в його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно ч. 3 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В поданому відповідачем клопотанні від 11.08.2020 про залучення третьої особи відповідач посилається на те, що згідно умов договорів на виконання експертизи проекту будівництва, а саме № 11-10-19/14 від 10.10.2019; № 11-10-19/15 від 10.10.2019; № 07-11-19/5 від 07.11.2019; № 07-11-19/6 від 07.11.2019; № 07-11-19/7 від 07.11.2019; № 07-11-19/8 від 07.11.2019; № 07-11-19/9 від 07.11.2019, об`єкт проведення будівництва був саме в Державному підприємстві «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», проте до поданого клопотання на підтвердження договірних відноси між відповідачем та Державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» не подано жодних доказів, не вказано на яких саме підставах належить залучити до участі у справі дану юридичну особу та необґрунтовано які саме права та обов`язки даної юридичної особи будуть порушені при вирішення спору у даній справі.

В підготовчому засіданні 12.08.2020 представник позивача усно заявив про не бажання подання ним відповіді на відзив, оскільки не вважає, що поданий до суду відзив відповідає вимогам ст. 165 ГПК України та поданий з пропущенням строку на подання відзиву, що був встановлений ухвалою суду від 27.07.2020, та усно заявив про готовність закриття провадження у справі та про готовність до переходу до розгляду справи по суті.

Представник відповідача залишив питання про закриття підготовчого провадження та про перехід до розгляду справи по суті на розсуд суду.

У підготовчому засіданні 12.08.2020 судом проведено дії відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України, роз`яснено сторонам обмеження строків на подання ними заяв по суті справи та доказів початком стадії розгляду справи по суті, з урахуванням судових засідань, що вже були проведені у даній справі, представниками позивача та відповідача заявлено про відсутність бажання на подання нових письмових заяв по суті справи і нових доказів та готовність переходити до розгляду справи по суті.

Відповідно до частин 2, 5 статті 185 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 12.08.2020, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, у зв`язку з чим, з`ясована думка позивача та відповідача щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 176, 182, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Закрити підготовче провадження у справі № 911/1434/20.

2. Призначити справу до розгляду по суті на 09.09.2020 об 11:00. Засідання відбудеться за адресою: м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108.

3. Викликати уповноважених представників учасників процесу в судове засідання.

4. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

5. Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 12.08.2020.

Суддя О.О. Христенко