Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.08.2020 м. Івано-ФранківськСправа № 909/178/20

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Максимів Т. В. , секретар судового засідання Масловський А. Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Агрофірми "Прут"

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик"

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства

за участю:

від позивача: Петричка Олександр Євгенович

від відповідача: Жарський Тарас Володимирович

встановив: до Господарського суду Івано-Франківської області звернулась Агрофірма "Прут" із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" від 07.03.2017, яке оформлене Протоколом №1 від 07.03.2017.

10.03.2020 суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 02.04.2020 (ухвала від 10.03.2020).

19.03.2020 суд постановив підготовче засідання відкласти у зв`язку з неможливістю забезпечення проведення судового засідання в період дії карантину.

14.05.2020 суд постановив призначити підготовче засідання у справі на 27.05.2020 (ухвала від 14.05.2020).

27.05.2020 суд, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", прийнятої відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 215 від 16.03.2020, № 239 від 25.03.2020, №241 від 29.03.2020, № 242 від 20.03.2020, № 255 від 02.04.2020, № 262 від 08.04.2020, №284 від 15.04.2020, № 291 від 22.04.2020, № 313 від 29.04.2020, № 343 від 04.05.2020, №392 від 20.05.2020 карантин установлено на всій території України з 12 березня 2020 р. до 22 червня 2020 р. дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання до закінчення строку дії карантину (ухвала від 27.05.2020).

01.07.2020 до суду надійшла заява вх№9209/20 про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Фермерське господарство "Прометей".

Суд, відповідно до ухвали від 14.07.2020, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 р. № 392 зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 р. № 500, якою на усій території України з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 р., продовжено із введенням часткових послаблень протиепідемічних заходів, призначив підготовче судове засідання на 30.07.2020 та ухвалив провести підготовче судове засідання з використанням системи відеоконференцзв`язку за допомогою електронного ресурсу "Онлайн сервіс відеозв`язку "Easycon" (https://vkz.court.gov.ua).

30.07.2020 суд оголосив перерву у підготовчому засіданні до 18.08.2020 та відклав вирішення питання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ФГ "Прометей".

29.07.2020 до суду надійшли клопотання позивача та відповідача про закриття підготовчого засідання та розгляду справи по суті вх. №.9490/20 та вх. №.9491/20.

18.08.2020 суд розглянувши клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ФГ "Прометей", яке мотивоване перебуванням заявника у матеріальних (корпоративних) правовідносинах із відповідачем, які в результаті прийняття судом рішення у цій справі зазнають певних змін, відмовив у його задоволенні виходячи з такого.

Відповідно до ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Суд перевіривши інформацію, яка міститься у ЄДРЮОФОПГФ констатує, що реєстраційні дії щодо включення ФГ "Прометей" до складу учасників ТОВ "Прут - Генетик" скасовані наказом Міністерства юстиції України від 16.07.2019 № 2159/5, відтак станом на час звернення позивача до суду та розгляду спору, ФГ "Прометей" не є учасником ТОВ "Прут - Генетик". Заявник не надав суду жодних документальних доказів про внесення до статутного капіталу частки у сумі 1352342 грн 25 к., а тому рішення у цій справі не може вплинути на його права або обов`язки щодо однієї із сторін.

Представники позивача та відповідача в судовому засіданні підтримали клопотання про розгляд справи по суті у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання.

Суд відповідно до приписів ч. 6 ст. 183 ГПК України, враховуючи вирішення всіх питань, які зазначені в ч. 2 ст. 182 ГПК України, та письмову згоду представників сторін, розпочав розгляд справи по суті у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання.

В судовому засіданні 18.08.2020 суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Позиція позивача.

Позовні вимоги мотивовані відсутністю кворуму при проведенні Загальних зборів відповідача, у зв"язку із тим, що єдиний учасник ТОВ "Прут - Генетик", яким на день проведення зборів був позивач не був присутній на зборах; оформлення протоколу суперечить вимогам Закону України "Про реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань"; в силу вимог Закону України "Про господарські товариства", головою загальних зборів не могла бути особа, яка не була учасником товариства чи його представником. Позивач заявив про наявність безумовних підстав для визнання судом рішення Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" від 07.03.2017, яке оформлене Протоколом №1 від 07.03.2017 недійсним.

Позиція відповідача.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позов вх.№9131/20 від 21.07.2020. Зазначив, що Загальні збори учасників відповідача проведені відповідно до вимог Закону України " Про господарські товариства"; вимоги щодо кворуму дотримані; порушення способу (порядку) повідомлення передбаченого статутом за одночасної безпосередньої участі учасника на зборах не є підставою для визнання таких зборів недійсними; протокол зборів не може вважатися достовірним доказом того, що ОСОБА_2 не був присутнім на Загальних зборах учасників ТОВ "Прут-Генетик", оскільки законодавством не передбачений обов"язок учасника загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю підписувати протокол загальних зборів. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Обставини справи. Оцінка доказів.

Відповідно до Протоколу Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" №1, 07.03.2017 відбулися Загальні збори учасників ТОВ "Прут-Генетик".

Як вбачається із зазначеного вище Протоколу, всього у ТОВ "Прут-Генетик" учасників (засновників) - 6, а саме: ТОВ Агрофірма "Прут", спілка селян "Відродження", спілка селян "Вільна Україна", спілка селян ім. С.Мельничука, спілка селян "Рідна земля", спілка селян "Україна".

Присутні на зборах: ТОВ Агрофірма "Прут" представник ОСОБА_2 .

Відсутні: спілка селян "Відродження", спілка селян "Вільна Україна", спілка селян ім. С.Мельничука, спілка селян "Рідна земля", спілка селян "Україна" у зв"язку із припиненням державної реєстрації юридичних осіб і відсутністю у них правонаступників.

Запрошені: ОСОБА_1 - голова ФГ "Прометей", ОСОБА_3 - голова ФГ "КВС", ОСОБА_4 - бухгалтер ТОВ "Прут-Генетик".

Порядок денний:

1. Обрання голови і секретаря зборів.

2. Про вихід із складу учасників (засновників) ТОВ "Прут-Генетик".

3. Про включення до ТОВ "Прут-Генетик" та розподіл часток у статутному капіталі.

4. Про зміну керівника, бенефіціарного власника та підписанта.

5. Про затвердження статуту у новій редакції.

6. Про подання документів до органів державної реєстрації

Як вбачається з Протоколу Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" №1, 07.03.2017 на зборах вирішили: виключити із складу учасників ( засновників) спілку селян "Відродження", спілку селян "Вільна Україна", спілку селян ім. С.Мельничука, спілку селян "Рідна земля"; включити до складу учасників (засновників) ТОВ "Прут-Генетик" ФГ "Прометей", ФГ "КВС", фізичну особу ОСОБА_5 ; звільнити ОСОБА_5 з посади директора ТОВ "Прут-Генетик"; призначити на посаду директора ТОВ "Прут-Генетик" ОСОБА_6 та визнати її бенефінціарним власником та підписантом; затвердити статут в новій редакції ТОВ "Прут-Генетик".

05.03.2019 відбулися Загальні збори засновників (учасників) Агрофірми "Прут". На зборах були присутні засновники ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_7 .

Запрошені особи: ОСОБА_9 - виконавчий директор Агрофірми "Прут", ОСОБА_8 - головний бухгалтер Агрофірми "Прут".

В порядок денний були включені такі питання: про обрання голови та секретаря Загальних зборів Агрофірми "Прут", про проведення перевірки Агрофірми "Прут" щодо отримання дивідендів від ТОВ "Прут-Генетик" за період перебування на посаді директора Агрофірми "Прут" ОСОБА_2 ; про участь Агрофірми "Прут" в управлінні ТОВ "Прут-Генетик", засіданнях органів ТОВ "Прут-Генетик", розподілу прибутку та захисті прав Агрофірми "Прут" як учасника ТОВ "Прут-Генетик"; про уповноваження ОСОБА_9, виконавчого директора Агрофірми "Прут" на представлення інтересів Агрофірми "Прут" як учасника ТОВ "Прут-Генетик".

Зокрема по третьому питанню виступив ОСОБА_2 та вказав, що як представник Агрофірми "Прут" жодного разу не брав участь у Загальних зборах учасників ТОВ "Прут-Генетик", ні в засіданнях будь-яких інших керівних органів. Будь-яких повідомлень про проведення загальних зборів, засідань будь-яких інших керівних органів не надходило та тим паче не розглядалось , а також зазначив, що Агрофірма "Прут"

не приймала жодних рішень щодо діяльності ТОВ "Прут-Генетик", розподілу прибутку та будь-яким іншим чином не брала участі в управлінні ТОВ "Прут-Генетик", в засіданнях його керівних органів, не отримувала інформації про діяльність цього товариства, а також не отримувала прибутку чи дивідендів від діяльності ТОВ "Прут-Генетик".

16.07.2019 Міністерство юстиції України відповідно до наказу №2159/5 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" скасувало реєстраційні дії в ЄДР від 10.03.2017 № 2002532 "Внесення відомостей про юридичну особу, що не пов"язані зі змінами в установчих документах"; від 13.03.2017 №3002532 "Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи" ; від 14.03.2018 №4002532 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов"язані зі змінами в установчих документах" проведені державним реєстратором Коломийської районної державної адміністрації Івано-Франківської області Полюком Василем Михайловичем стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" (код за ).

Як стверджував позивач, у зв"язку з відсутністю повноважень, рішення Загальних зборів учасників відповідача від 07.03.2017 , що оформлені Протоколом №1, Міністерство юстиції України недійсним не визнало, а тому позивач звернувся до господарського суду за захистом порушеного права.

В якості підстави позовних вимог позивач вказав про те, що останній не був повідомлений про проведення 07.03.2017 загальних зборів учасників товариства та їх порядок денний, відтак присутній на них не був, що підтверджується поясненнями ОСОБА_2 , які зафіксовані у протоколі №63/1 Загальних зборів засновників (учасників) Агрофірми "Прут", а отже, учасника, який без врахування голосів інших ліквідованих учасників володіє 100 % голосів, присутнім на зборах не був. Позивач також подав процесуальні документи у цивільній справ за №346/910/16-ц на підтвердження існування спору між правонаступниками учасника Агрофірми "Прут" та факту неможливості проведення загальних зборів Агрофірми "Прут" для делегування представника на загальні збори ТОВ "Прут-Генетик".

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач вказав, що порушення способу (порядку) повідомлення при одночасному безпосередньої участі учасника на зборах не є підставою для визнання таких зборів недійсними. Інших доказів присутності на зборах ОСОБА_2 відповідач не подав.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Наразі, суд зазначає, що згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс-Матеос проти Іспанії" від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі " Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів").

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі "Надточій проти України" суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

В контексті наведених засад господарського судочинства суд звертає увагу учасників судового процесу на приписи ст.79 Господарського процесуального кодексу України, згідно яких наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відтак оцінюючи представлені сторонами докази суд врахував пояснення учасника зафіксовані в протоколі №63/1 Загальних зборів засновників (учасників) Агрофірми "Прут" від 05.03.2019 та відомості, що викладені в процесуальних документах у цивільній справі за №346/910/16-ц, про те, що представник позивача не міг та не приймав участі в загальних зборах учасників відповідача.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" (SERYAVINOTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Норми права, якими суд керувався при ухваленні рішення.

Предметом спору є визнання недійсним рішення загальних зборів.

Згідно зі статтею 2 ГПК України метою господарського судочинства є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Права учасників господарських товариств закріплені у ст. 116 ЦК України.

Відповідно до ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначена у статутному фонді (капіталі) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Статтями 97, 98 ЦК України визначено, що управління товариством здійснюють його органи якими є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу. Згідно з ч. 5 ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Відповідно до ст.58 Закону України "Про господарські товариства" чинної на день прийняття спірного рішення загальних зборів (Закон втратив чинність у частині, що стосується товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю на підставі Закону № 2275-VIII від 06.02.2018) вищим органом товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників. Вони складаються з учасників товариства або призначених ними представників.

Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний строк. Учасник вправі в будь-який час замінити свого представника у загальних зборах учасників, сповістивши про це інших учасників.

Учасник товариства з обмеженою відповідальністю вправі передати свої повноваження на зборах іншому учаснику або представникові іншого учасника товариства.

Учасники мають кількість голосів, пропорційну розміру їх часток у статутному капіталі.

Загальні збори учасників товариства обирають голову товариства.

За ст. 60 Закону України "Про господарські товариства" загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів.

Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах (ч. 5 ст. 61 Закону України "Про господарські товариства").

Згідно пункту 6 частини першої статті 15 Закону України "Про реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" рішення уповноваженого органу управління юридичної особи повинно бути оформлено з дотриманням вимог, встановлених законом, та відповідати законодавству.

Рішення уповноваженого органу управління юридичної особи, що подається для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, викладається у письмовій формі, прошивається, пронумеровується та підписується засновниками (учасниками), уповноваженими ними особами або головою та секретарем загальних зборів (у разі прийняття такого рішення загальними зборами). Справжність підписів на такому рішенні нотаріально засвідчується з обов`язковим використанням спеціальних бланків нотаріальних документів, крім рішень, створених на порталі електронних сервісів та підписаних з використанням кваліфікованого електронного підпису, а також інших випадків, передбачених законом.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації. При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, господарський суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Висновок суду.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши зібрані у справі докази в сукупності суд встановив, що рішення Загальних зборів від 07.03.2017 ТОВ "Прут-Генетик" прийняте за відсутності кворуму; не відповідає вимогам Закону України "Про реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" та дійшов висновку щодо обґрунтованості позовних вимог Агрофірми "Прут" про визнання недійсним рішення загальних зборів, та наявності підстав для їх задоволення.

Судові витрати.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір в розмірі 2102 грн 00 к., що підтверджується квитанцією №0.0. від 04 березня 2020 року.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Суд враховуючи задоволення позову, судовий збір в розмірі 2102 грн 00 к. покладає на відповідача.

Керуючись статтями 73, 86, 123, 129, 130, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

позов Агрофірми "Прут" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства задовольнити.

Визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" (вул.Довбуша,7 с.Перерив, Коломийський р-н, Івано-Франківська обл.78256, код 20541933) від 07.03.2017, оформлене Протоколом загальних зборів №1 від 07.03.2017.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Прут-Генетик" (вул.Довбуша,7 с.Перерив, Коломийський р-н, Івано-Франківська обл.78256, код 20541933) на користь Агрофірми "Прут", вул. Соборна, буд. 12 А, с. Підгайчики, Коломийський район, Івано-Франківська область,78256, код 04527767 ) - 2102 (дві тисячі сто дві гривні) 00 к. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено в порядку та строк, встановлений розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 18.08.2020

Суддя Т.В. Максимів