ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"14" серпня 2020 р. Справа № 911/1825/20

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до 1. Приватного акціонерного товариства "Київобленерго", 08132, Київська обл., вул. Київська, 2-Б

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз", 01032, м. Київ, вул. Льва Толстого, буд. 57

про визнання недійсним рішення наглядової ради та зобов`язання здійснити викуп акцій

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" про:

- визнання недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019;

- зобов`язання ПрАТ "Київобленерго" здійснити викуп всіх акцій ПрАТ "Київобленерго", що належать позивачу станом на 15.07.2019, із ціною викупу одної простої іменної бездокументарної акції Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на підставі Закону України "Про акціонерні товариства" та іншого законодавства, рішень позачергових зборів акціонерів ПрАТ "Київобленерго", що відбулись 15.07.2019, на рівні ринкової вартості простої бездокументарної акції ПрАТ "Київобленерго" станом на 25.06.2019, у розмірі не менше 5,20 грн без ПДВ за одну просту іменну бездокументарну акцію ПрАТ "Київобленерго".

Ухвалою господарського суду Київської області від 03.07.2020 залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху, постановлено виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

30.07.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла заява з метою усунення виявлених судом недоліків позовної заяви, відповідно до якої позивач просив подовжити терміни на надання письмових пояснень позивачем щодо виявлених судом недоліків, а також - відкрити провадження у справі.

Постановою Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", в редакції постанови Кабінету Міністрів України №500 від 17.06.2020 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території, зокрема, Київської області, м. Києва (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 серпня 2020 р. на території, зокрема, Київської, м. Києва карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Водночас, пунктом 4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, в редакції станом на 03.07.2020, було визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-IX, відповідно до пункту 1 розділу І постановлено внести зміни до законодавчих актів України, зокрема пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України викладено в такій редакції:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

З огляду вказаного вище та закінчення, відповідно до вимог закону, процесуальних строків 06.08.2020, суд дійшов висновку, що позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви без пропуску процесуального строку.

Відповідно до приписів ст. ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

З огляду вищенаведеного, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. ст. 12, 247, 177, 181 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи, зокрема, у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій).

Завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи;вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Беручи до уваги характер спірних правовідносин, зважаючи на заявлену позивачем у даному спорі вимогиу, суд дійшов висновку, що справа за відповідно поданим позовом підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням її до розгляду у підготовчому засіданні.

Як слідує зі змісту позовної заяви та її прохальної частини позивач просить залучити до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Фонд державного майна України, Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку та Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що рішення у даній справі може вплинути на права і обов`язки Фонду державного майна України, як центрального органу виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності, контролю за виконанням суб`єктами оціночної діяльності та оцінювачами вимог законодавства та здійснення контролю за їх виконанням. Так, на думку позивача, рішення суду за цим позовом може змінити наявні права Фонду державного майна України щодо визначення відповідності чинному законодавству Звіту про оцінку, здійсненого професійним сертифікованим ФДМ України оцінювачем.

Також, позивач зауважив, що в позові зазначено підстави та заявлено вимоги, які виникли на підставі та внаслідок порушень відповідачами чинного законодавства у сфері емітентів цінних паперів, акціонерних товариств, фондового ринку, державним регулятором якої є Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, а тому, на думку позивача, рішення у даній справі може вплинути на права і обов`язки Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, як центрального органу виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері державного регулювання емітентів цінних паперів, їх діяльності, контролю за виконанням суб`єктами фондового ринку вимог законодавства, оскільки фактично рішення суду за цим позовом може змінити наявні права Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо визначення відповідності чинному законодавству дій/бездіяльності, здійснених ПрАТ «Київобленерго» та його органами управління і мажоритарним учасником ТОВ "ДТЕК Нафтогаз".

Також, позивач вказав, що залучення вказаного органу дозволить суду об`єктивно та своєчасно з`ясувати позицію державного регулятора щодо недостовірності фінансової звітності товариства за 2018-2019 роки (що є підставами позову), неправомірне приховування інформації від користувачів та державного регулятора.

Стосовно ж Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, позивач вказав, що судове рішення за позовом у вказаній справі може вплинути на права та обов`язки вказаного органу, як центрального органу виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері державного регулювання ринку електроенергії, та змінити наявні права Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо визначення відповідності чинному законодавству дій/бездіяльності, здійснених ПрАТ «Київобленерго» та його органами управління і мажоритарним учасником ТОВ "ДТЕК Нафтогаз".

Відповідно до приписів ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Розглянувши вказане вище клопотання про залучення третіх осіб, суд дійшов висновку про його необґрунтованість і, як наслідок, про відмову у його задоволенні, оскільки реалізація Фондом державного майна України, Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку та Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг покладених на них законом завдань у відповідних сферах регулювання та контролю не свідчать про наявність у вказаного органу безпосередніх прав та обов`язків стосовно предмету спору у даній справі та, відповідно, наявність підстав для залучення вказаної особи до участі у справі у порядку ст. 50 ГПК України.

Позивачем не доведено, які саме конкретні права та обов`язки щодо однієї із сторін у вказаних органів можуть з`явитися у разі задоволення позову та визнання недійсним рішення наглядової ради і зобов`язання здійснити викуп акцій, тоді як виконання такими органами певних контрольних функцій у сферах регулювання: оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності, емітентів цінних паперів, їх діяльності, ринку електроенергії, як і теоретична необхідність отримання певних пояснень від вказаних органів не свідчить про наявність підстав для залучення таких органів у якості третіх осіб у розумінні ст. 50 ГПК України.

Крім того, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів, а саме у відповідача 1 - ПрАТ «Київобленерго» відповідним чином завірені копії наступних документів:

- звіту про оцінку необоротних активів товариства станом на 31.05.2019 року та 30.06.2019 року за договором про надання послуг з оцінки із ТОВ «ДЕЛОЙТ І ТУШ» від 20.06.2019 року №Fas/2019/66699 та додаткову угоду №1 до зазначеного договору;

- звіту про оцінку цінних паперів товариства за договором про надання послуг з оцінки із ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТИТАН» від 22.02.2019 року;

- звіту про оцінку основних засобів ПрАТ «Київобленерго» станом на 30.09.2018 року, здійснену ТОВ «ЕА «УКРКОНСАЛТ»;

- документів, висновків аудитора ТОВ «БЕЙКЕР ТІЛЛІ Україна», щодо недійсності та неправомірності Звіту ТОВ «ЕА «УКРКОНСАЛТ» та підстав і обґрунтування такої недійсності, відповідних рішень Наглядової ради, Правління, Генерального директора, інших органів та посадових осіб товариства, аудиторів щодо застосування такого Звіту для фінансової звітності в 2018 році та відміну в застосуванні такого звіту, проведених дооцінок та інших дій, вчинених на підставі такого Звіту в 2019-2020р.;

- інших Звітів про оцінку, як документів, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до статті 8 Закону України «Про акціонерні товариства» якщо ринкова вартість перевищувала суму 10 млн грн;

- фінансової звітності ПрАТ «Київобленерго» за 2019 рік, поданої до Фіскальної служби України відповідно до законодавства до 25.02.2020 року.

Вищенаведене клопотання обґрунтоване порушенням відповідачем зобов`язання по наданню вищевказаних документів на вимоги позивача, які була викладені як в усних зверненнях, так і письмових запитах (додатки 10, 34-39, 42 до позовної заяви) про надання документів, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до статті 8 Закону України «Про акціонерні товариства».

Вказані документи, за доводами позивача, можуть підтвердити обставини порушення відповідачем та його мажоритарним акціонером ТОВ «ДТЕК НАФТОГАЗ» майнових прав та інтересів позивача, а також неправомірне затвердження/укладення вищевказаних рішень та/або правочинів, неправомірність розрахунків в таких документах, порушення з боку ПрАТ «Київобленерго».

Так, позивач зауважив, що всупереч вимог чинного законодавства, в тому числі ст. ст. 8,36,77,78 Закону України «Про акціонерні товариства», ПрАТ «Київобленерго» неправомірно приховує від акціонерів та не надає до ознайомлення зазначені звіти, для уникнення відповідальності за недостовірність фінансової звітності, визначення ринкової, справедливої вартості активів, акцій ПрАТ «Київобленерго».

Приписами ст. ст. 80 та 81 ГПК України унормовано, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу.

У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів);

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Відповідно до ст. ст. 73 та 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Однак, в порушення приписів пп. 4, 5 ч. 2 ст. 81 ГПК України, заявляючи про витребування документів, позивачем не надано доказів вжиття ним заходів для отримання відповідних документів та не вказано причин неможливості їх отримати самостійно, тоді як доказів надіслання ПрАТ «Київобленерго» доданих до позовної заяви листів та/або звернень, на які позивач посилається у клопотанні в обґрунтування поданого клопотання (додатки 10, 34-39, 42 до позовної заяви), суду не надано.

Також позивачем не вказано обставини, які можуть підтвердити такі докази, в розрізі заявлених вимог, тоді як посилання на порушення майнових прав та інтересів позивача, а також неправомірне затвердження/укладення вищевказаних рішень та/або правочинів, неправомірність розрахунків в таких документах, а також загалом обставини ненадання певних документів є неконкретизованими зауваженнями та аргументами позивача стосовно безпосередньо заявлених вимог.

З огляду наведеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання позивача про витребування доказів та відмову у його задоволенні.

Крім того, суд наголошує позивачу на необхідності виконати вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 03.07.2020 у даній справі щодо надання належним чином засвідченої та читабельної копії вказаного у додатках до позовної заяви (як додаток 63) "Наглядова рада_Угода_Д-Трейдинг_11_08_19", оскільки додана позивачем до заяви про усунення недоліків копія, як зазначено позивачем у змісті заяви, «копія протоколу засідання Наглядової ради по затвердженню Угоди із ТОВ «Д.Трединг» від 11.08.2019, як додаток 63 до позовної заяви (додаток 7)» є частково нечитабельною - текст у правому верхньому полі документа розмитий та нечіткий, що не дозволяє встановити точну дату вказаного документа.

Постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 серпня 2020 р. на території, зокрема, Київської, м. Києва карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

З огляду на вказане вище, суд пропонує учасникам справи подавати письмові пояснення та всі наявні документи на підтвердження їх правової позиції з метою розгляду справи в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою або дистанційними засобами зв`язку.

Керуючись ст. ст. 12, 80, 81, 174, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Призначити на 07.09.2020 о 10:15 підготовче засідання, що відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108

3. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи.

4. У задоволенні клопотань позивача про залучення третіх осіб та витребування доказів відмовити.

5. Зобов`язати позивача до 07.09.2020 виконати вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 03.07.2020 у даній справі щодо надання належним чином засвідченої та читабельної копії вказаного у додатках до позовної заяви (як додаток 63) "Наглядова рада_Угода_Д-Трейдинг_11_08_19".

6. Позивач вправі надати суду у письмовій формі у строк до 07.09.2020:

- додаткові докази по справі (за наявності) разом з доказами направлення копій вказаних доказів іншій стороні;

- заяви та клопотання, які відповідно до ст. 182 ГПК України мають бути вирішені у підготовчому засіданні (за наявності) разом з доказами направлення копій вказаних заяв та/чи клопотань на адресу іншої сторони.

7. Відповідачі вправі надати суду у письмовій формі у строк до 07.09.2020:

- відповідно до ст. 165 ГПК України відзив на позовну заяву разом з доказами направлення копій відзиву іншій стороні.

- докази по справі (за наявності) разом з доказами направлення копій вказаних доказів іншій стороні;

- заяви та клопотання, які відповідно до ст. 182 ГПК України мають бути вирішені у підготовчому засіданні (за наявності) разом з доказами направлення копій вказаних заяв та/чи клопотань на адресу іншої сторони.

8. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію в справі, що розглядається, на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади у мережі Інтернет за адресою: ko.arbitr.gov.ua/sud5012/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя В.А. Ярема