ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"17" серпня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/1663/19
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

при секретарі судового засідання - Казмерчук М.Т.

за участю представників учасників справи:

прокурора - Комісар О.О., посвідчення від 06.05.2016 р.

позивача - не з`явився

відповідача - не з`явився

в порядку ст. 177 ГПК України, в межах підготовчого провадження у справі

за позовом Уманської місцевої прокуратури, місто Умань в інтересах держави, в особі Відділу освіти Христинівської районної державної адміністрації, місто Христинівка,

до Приватного підприємства "Укрдидактик", місто Харків

про визнання недійсною додаткової угоди та стягнення 34 517,5 грн.,-

здійснюється фіксування судового процесу технічними засобами - програмно апаратним комплексом "Діловодство суду", серійний номер диска CD-R 922/1663/19

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області, за правилами загального позовного провадження перебуває справа № 922/1663/19 за позовом Уманської місцевої прокуратри в інтересах держави в особі відділу освіти Христинівської районної державної адміністрації до приватного підприємства "Укрдидактик" про визнання недійсною додаткової угоду № 1/1 від 30 жовтня 2018 року до договору № 47 від 16 жовтня 2018 року про закупівлю дидактичних матеріалів для навчання у початковій школі "Нова українська школа" - Код ДК 021:2015-391600001, за державні кошти, укладеної між позивачем та відповідачем; стягнення нарахованої суми пені та штрафних санкцій на загальну суму 34 517,5 грн.

Приписи частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України вказують на те, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Через зміни, які відбулись внаслідок доповнення розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України та продовження процесуальних строків, строк на підготовче провадження був продовжений в силу прямої норми закону. Надалі, до розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, були внесені зміни, за якими під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Відповідно, через сукупне тлумачення розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України та статті 177 Господарського процесуального кодексу України, на думку суду строк, охоплений підготовчим провадженням, спливає 21 серпня 2020 року.

Присутній в судовому засіданні прокурор зазначив, що 17 серпня 2020 року Уманською місцевою прокуратурою було скеровано на адресу суду та суб`єктного складу учасників даної справи заяву по суті справи - відповідь на відзив.

Отже, прокуратура по даній справі було сформовано позиції відносно наявного в матеріалах справи відзиву відповідача. Позиція прокуратури, які висвітлена у відповіді на відзив, охоплена нормами ст. ст. 161 та 166 ГПК України і є необхідною для суду з метою встановлення дійсних обставин справи та для всебічного та об`єктивного розгляду під час розгляду справи по суті.

За приписами статті 8 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, пункт 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, пункт 33, 08 грудня 2016 року).

Відповідно до частини 1, пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року № 1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Савенкова проти України», no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, «Папазова та інші проти України», no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

Конвенція покликана гарантувати не теоретичні або примарні права, а права, які є практичними і ефективними. Це особливо стосується права на доступ до суду, зважаючи на помітне місце, відведене у демократичному суспільстві праву на справедливий суд (див. рішення у справах "Ейрі проти Ірландії", від 09 жовтня 1979 року, пункт 24, Series A N 32, та "Гарсія Манібардо проти Іспанії", заява №38695/97, пункт 43, ECHR 2000-II).

Приймаючи до уваги наведене, уникаючи надмірного формалізму, з метою надання можливості учасникам цієї справи права на ефективну реалізацію своїх процесуальних прав в сенсі оцінки розумності тривалості розгляду справи згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи, що лише 17 серпня 2020 року прокуратурою було направлено до суду та учасників справи відповідь на відзив, керуючись завданням господарського судочинства, визначеним частиною 2 статті 2 ГПК України, суд приходить до висновку про неможливість забезпечення в даному судовому засіданні повного, всебічного та об"єктивного дослідження всіх обставин справи та зібраних в підготовчих засіданнях доказів, що в свою чергу унеможливлює правильний, своєчасний і безперешкодний розгляд справи по суті, а відтак суд, дійшов висновку про наявність виняткового випадку, обумовленого частиною 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, через, що за власною ініціативою продовжує процесуальний строк на підготовче провадження на 30 днів, до 21 вересня 2020 року.

Керуючись статтями 177, 232-236 ГПК України господарський суд Харківської області,-

УХВАЛИВ:

Продовжити строк підготовчого провадження у справі № 922/1663/19 на тридцять днів, до 21 вересня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Повний текст ухвали складено та підписано 17 серпня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/1663/19