УХВАЛА

м. Київ

12.08.2020Справа № 910/11486/20
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА З ПИТАНЬ БУДІВНИЦТВА ЖИТЛОВИХ БУДИНКІВ "ЖИТЛОІНВЕСТБУД-УКБ"

до відповідача ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "МІСЬКБУДІНВЕСТ"

про стягнення 2 122 343, 28 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків «Житлоінвестбуд - УКБ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Міськбудінвест» про стягнення заборгованості у розмірі 2 122 343, 28 грн.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем застосовано норми статті 231 Господарського кодексу України при нарахуванні пені за порушення строків виконання робіт, а саме: «стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка від вартості робіт (стадії, етапу) за кожний день прострочення».

При цьому, частиною другою статті 231 Господарського кодексу України визначено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Однак, позивачем не надано обґрунтованих письмових пояснень, підтверджених належними доказами, які могли б підтвердити, що хоча б одна зі сторін є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або зазначене порушення умов договору пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту у відповідності до приписів статті 231 Господарського кодексу України.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, згідно частин 1, 2, 4, 5 статті 91 Господарського процесуального кодексу України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що 29.05.2020 на адресу відповідача направив претензію №114/2144 з пропозицією сплатити суму заборгованості у розмірі 2 122 343, 28 грн. Разом з цим, до позовної заяви надано копію претензії від 29.05.2020 №114/2144.

Крім того, у своїй позовній заяві позивачем зазначено, що у своїй відповіді на претензію відповідач заперечує сплатити пеню в добровільному порядку.

Однак, в матеріалах справи відсутня будь-яка відповідь відповідача на претензію від 29.05.2020 №114/2144.

Водночас, позивачем до матеріалів позовної заяви не додані додатки до договору підряду від 20.01.2016 №7/2-16 на виконання проектних робіт, зокрема, вказані в договорі: додаток №1 «Протокол погодження договірної ціни» та додаток №2 «Кошторисна документація».

Крім того, порядок засвідчення копії документів визначений пунктами 5 26, 5 27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації „Вимоги до оформлення документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003р. №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: - зі слів „Згідно з оригіналом, - назви посади, - особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, - дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Проте, додані до позовної заяви копії документів, належним чином не засвідчені, оскільки не містять слів згідно з оригіналом, - назви посади, - особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, - дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, а тому не можуть бути прийняті судом в якості доказів.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА З ПИТАНЬ БУДІВНИЦТВА ЖИТЛОВИХ БУДИНКІВ "ЖИТЛОІНВЕСТБУД-УКБ".

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- обґрунтованих письмових пояснень, підтверджених належними доказами, які могли б підтвердити, що хоча б одна зі сторін є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або зазначене порушення умов договору пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту у відповідності до приписів статті 231 Господарського кодексу України;

- оригіналу або належним чином засвідченої копії відповіді відповідача на претензію від 29.05.2020 №114/2144;

- оригіналів або належним чином засвідчених копій додатків до договору підряду від 20.01.2016 №7/2-16 на виконання проектних робіт, зокрема, вказані в договорі: №1 «Протокол погодження договірної ціни» та додаток №2 «Кошторисна документація»;

- належним чином засвідчених копій додатків до позовної заяви, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько