ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.08.2020 справа № 914/1784/19

Господарський суд Львівської області у складі головуючого судді Трускавецького В.П., секретаря судового засідання Хороз І. Б., розглянувши матеріали справи

за позовом: приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», м. Львів,
до відповідача:приватного підприємства «В+К», м. Львів,
про: стягнення вартості недоврахованої електричної енергії за порушення ПРРЕЕ в розмірі 15'310,08 грн.
За участю представників сторін:
позивача:Горбунова О. Л. адвокат,
відповідача:не з`явився.
1. Судові процедури.

1.2. На розгляд Господарського суду Львівської області подано позов приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» до приватного підприємства «В+К» про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії за порушення ПРРЕЕ в розмірі 15'310,08 грн.

1.3. Ухвалою суду від 03.09.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 30.09.2019. Підготовче засідання відкладалось на 17.10.2019, на 14.11.2019, на 25.11.2019, на 02.12.2019, на 09.12.2019, на 11.12.2019 та на 16.12.2019.

1.4. Крім того, ухвалою суду від 17.10.2019 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, ухвалою суду від 19.11.2019 витребувано у Львівської дирекції АТ «Укрпошта» інформацію про вжиті заходи та причини невручення ухвал суду від 03.09.2019 про відкриття провадження у справі, від 30.09.2019 про виклик у підготовче засідання, від 17.10.2019 про відкладення підготовчого засідання та продовження строку підготовчого провадження.

1.5. 09 грудня 2019 року відповідачем подано до суду відзив на позов разом із клопотанням про поновлення строку для подання вказаного відзиву. Останнє мотивоване тим, що адвокат отримав повноваження представляти інтереси ПП «В+К» лише 02.12.2019.

Судом 09.12.2019 протокольною ухвалою задоволено клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву на позов та прийнято такий до розгляду.

11 грудня 2019 року позивачем подано до суду відповідь на відзив з долученими документами.

1.6. Ухвалою суду від 16.12.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.12.2019. У судових засіданнях з розгляду справи по суті оголошувались перерви до 23.01.2020 та до 28.01.2020.

23 січня 2020 року позивачем долучено до матеріалів справи письмові пояснення з долученими документами на підтвердження викладених у поясненнях доводах.

1.7. У судовому засідання 28.01.2020 судом ухвалено повернутись до розгляду справи № 914/1784/19 у підготовче провадження та продовжити підготовче засідання, викликано у підготовче засідання на 03.02.2020 спеціалістів: інженерів ВТА ЛМЕМ Токарєва В. О., Гадуп`яка П. І. та електромонтера Карп`яка Я. Ю., для надання консультацій, що виникли щодо спірних правовідносин, зокрема, також щодо і застосування Правил улаштування електроустановок. У зв`язку не явкою представників сторін підготовче засідання 03.02.2020 було відкладено на 10.02.2020.

10 лютого 2020 року підготовче засідання відкладено на 24.02.2020, для надання консультацій викликано спеціалістів: начальника ВТА ЛМЕМ Яцків А.Ю., інженера ВТА ЛМЕМ Токарєва В.О., а також витребувано у ПАТ «Львівобленерго» речовий доказ вилучений кабель при складанні Акту про порушення № 032656 від 21.02.2019; докази відімкнення (демонтажу колодки) аварійно-диспетчерською службою з шафи в якій знаходиться транзитний ввід ПП «В+К» (приміщення закладу громадського харчування за адресою: м. Львів, вул. Крива Липа, 5), при складенні Акту про порушення № 032656 від 21.02.2019; докази відключення приміщень закладу громадського харчування ПП «В+К» аварійно-диспетчерською службою ПАТ «Львівобленерго» від електропостачання 05.02.2019 за адресою: м. Львів, вул. Крива Липа, 5.

24 лютого 2020 року позивач на виконання вимог ухвали суду від 10.02.2020 надав витребувані докази. Протокольною ухвалою суду від 24.02.2020 підготовче засідання було відкладено на 02.03.2020.

1.8. Ухвалою суду від 02.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 12.03.2020. У судовому засіданні 12.03.2020 оголошено перерву до 23.03.2020.

1.9. 23 березня 2020 року на електронну адресу суду від обох сторін у справі надійшли клопотання про відкладення судового засіданні призначеного на 23.03.2020 на інший день, за межами строку карантину. Ухвалою суду від 23.03.2020 розгляд справи відкладено на 06.04.2020. Суд, ухвалою від 06.04.2020 відклав розгляд справи та постановив визначити дату наступного судового засідання після закінчення строку дії карантину.

Ухвалою суду від 25.05.2020 розгляд справи призначено на 09.06.2020. Розгляд справи по суті відкладався на 13.07.2020 та на 03.08.2020 з підстав, зазначених у попередніх ухвалах та протоколах суду.

1.10. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи. Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) господарського судочинства відповідно до пункту 10 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

1.11. Також, при прийнятті рішення, суд враховує, що серед принципів господарського судочинства є, зокрема, верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін.

Одночасно, застосовуючи відповідно до ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Крім того, суд звертає увагу сторін на правову позицію висловлену Верховним Судом у постанові від 16.07.2020 у справі № 924/369/19, у якій вказано, що встановлений на всій території України карантин, згідно з постановою Кабінету міністрів України від 11.03.2020 № 211 (в редакції на момент ухвалення рішення) не є перешкодою у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

1.12. Таким чином, суд, враховуючи відсутність підстав для відкладення розгляду справи, достатність доказів наявних у матеріалах справи для вирішення спору по суті, відсутність будь-яких клопотань сторін, беручи до уваги строки розгляду справи, дійшов висновку розглянути спір по суті у даному судовому засіданні.

У судовому засіданні 03.08.2020 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

2. Аргументи сторін

2.1. У позовній заяві в обґрунтування позовних вимог ПАТ «Львівобленерго» вказує про порушення, ПП «В+К» Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі ПРРЕЕ), а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, що стало підставою для складення Акту про порушення № 032656 від 21.02.2019. На підставі вказаного Акту, відповідною Комісією з розгляду Актів про порушення прийнято рішення про нарахування вартості недоврахованої електричної енергії у сумі15'310,08 грн.

2.2. У відзиві на позов відповідач повністю заперечуючи про заявлених вимог, зазначаючи:

1) У справі відсутні докази не допуску представників енергопостачальника, адже засіб обліку знаходить у місці загального користування під`їзд за адресою: м. Львів, вул. Крива Липа, 5. Акт про не допуск не складено, до матеріалів справи не долучено.

2) Відповідачу у встановленому законом порядку не було повідомлено про відключення електричної енергії. Про факт відключення стало відомо в момент складення Акту про порушення.

3) Як вбачається з Акту про порушення № 03256 від 21.02.2019 та схеми (Додаток 1 до Акту) самовільне підключення здійснено у КШН-26 за адресою:м.Львів, вул.Крива Липа, 5. Відповідач наголошує, що даний КШН-26 зачинений на ключ і доступ є тільки у представників Позивача. Відповідач не міг без зломуКШН-26 жодним чином здійснити самовільне підключення. Доказів протиправного проникнення Відповідача у КШН-26 справа не містить.

4) При нарахуванні обсягу та вартості не облікованої електричної енергії Позивачем невірно застосовано струм у 50 ампер, адже згідно з таблицею 1.3.4. ПУЕ допустимий тривалий струм трижильного проводу з перерізом струмопровідної жили -2,5 мм 2 19 ампер.

2.3. У відповіді на відзив позивач заперечує вказані у відзиві обставити зазначаючи таке. Матеріали справи містять письмові докази надіслання та отримання відповідачем Акту про порушення ПРЕЕ № 032656 від 21.02.2019, протоколу та рахунку.

Окрім того, необхідно зазначити, що на засідання комісії Позивача по розгляду Акту про порушення № 032656 від 21.02.2019 був присутній представник Відповідача за довіреністю, який підписав протокол із застереженням «не згідний». Листом № 300-0983 від 29.03.2019 ПАТ «Львівобленерго» скерував копію протоколу та рахунок Відповідачу рекомендованим листом.

Усі ці обставини та присутність на засіданні комісії Позивача представника ПП «В+К» на розгляді акту порушень, свідчить про обізнаність останнього щодо складеного акту та здійснення нарахування.

Порядок постачання електричної енергії та взаємовідносини зі споживачами усіх форм власності регулюється спеціальним законодавством, зокрема Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996, (із змінами та доповненнями - далі ПКЕЕ), а також Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. ПП «В+К» не скористалося своїм правом оскаржити рішення комісії щодо нарахування по акту порушень ПРРЕЕ № 032656 від 21.02.2019 в судовому порядку.

Згідно з п. 3.3. ПКЕЕ, п.2.3.4 ПРРЕЕ - відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

17 січня 2019 року представниками Позивача складено акт про недопуск працівників ПАТ «Львівобленерго» до розрахункових засобів обліку електричної енергії та/або до електроустановок споживача з метою огляду електромереж споживача від межі балансової належності до точки встановлення обліку.

Пунктом 7.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, оператор системи здійснює припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу за умови попередження споживача не пізніше 5 робочих днів до дня відключення.

Листом № 300-0161 від 17.01.2019 ПАТ «Львівобленерго» скеровано на адресу відповідача ПП «В+К» акт про недопуск та попередження про припинення електроживлення споживача 05.02.2019 з 10.00.

05 лютого 2019 року у зв`язку з недопуском працівників позивача до огляду розрахункового засобу обліку, споживачу на підставі п. 7.5 ПРРЕЕ та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», оперативно-диспетчерським підрозділом позивача припинено постачання електричної енергії. Отже, норми Правил, які регулюють попередження споживача про вимкнення позивачем не порушені.

21 лютого 2019 року при здійснені технічної перевірки представниками ПАТ «Львівобленерго» складено акт про порушення ПРРЕЕ № 032656, яким зафіксовано такі факти: порушення п. 2.1 Методики, п. 1.2.1., п. 5.5.5., п. 2.3.3., п. 7.6., п. 8.2.4., п. 8.2.5 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.

За даними Позивача заклад харчування Відповідача ПП «В+К» був вимкнений, в той же час 21.02.2019 в приміщенні, що належать останньому виявлено наявність освітлення.

Самовільне підключення виявлене на транзитному вводі (ТВ) за адресою: м. Львів, вул. Крива Липа, 5, причому він був закритий на колодку споживача. Так, представниками ПАТ «Львівобленерго» викликано оперативно-диспетчерську групу для її демонтажу та виявлено включення споживача трьома проводами від шин до облікового автоматичного вимикача, (фото фіксація додається - облік ПП «В+К» ведеться окремо від споживачів та навантаження житлового будинку). Тому заперечення вказані у відзиві ПП «В+К» щодо нібито неможливості доступу до свого ж, окремо виділеного від інших споживачів, обліку не відповідає дійсності.

Ці доводи спростовуються не тільки фото фіксацією з місця порушення, а й додатком № 6 до договору та додатком № 11 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», де пунктом 7 передбачено відповідальність споживача за технічний стан ввідно-облікового пристрою приміщень закладу громадського харчування в пр. Крива Липа, 5, ЛЕП-1кВ від ТВ-314 до ввідно облікового пристрою приміщень закладу громадського харчування та стан внутрішньої електромережі.

У відзиві на позовну заяву ПП «В+К» також вказує про не вірні дані, узяті з таблиці 1.3.4 ПУЕ при здійсненні нарахування. Однак дані відповідача про допустимий тривалий струм для проводів та шнурів з мідними жилами - 19 А - невірні, такого в таблиці за даними акту порушень немає.

Натомість, з фото фіксації вбачається, що самовільне підключення здійснене відкрито, матеріал дроту - мідь, на місці зафіксовано три кабеля по 2.5 мм кв. кожний, зразок кабелю вилучався з місця складання акту порушень, переріз його становить 6 мм кв. тому в протоколі вказано саме цей переріз кабелю.

Інших заперечень, підтверджених письмовими доказами, відзив ПП «В+К» не містить.

За таких обставин, позивач вважає позовні вимоги підставними, а тому просить Господарський суд Львівської області задовольнити позов ПАТ «Львівобленерго» у повному обсязі.

3. Обставини справи.

3.1. 15 квітня 2015 року між приватним акціонерним товариством «Львівобленерго» (Постачальник за Договором) та приватним підприємством «В+К» (Споживач за Договором) укладено договір про постачання електричної енергії № 53489 (далі Договір). За умовами цього Договору, Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю зазначеною в додатку № 9 «Графік знаття показників засобів обліку електричної енергії», а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Точка продажу електричної енергії зазначена в додатку № 6 «Однолінійна схема».

Між сторонами укладено додатки № 9 «Графік зняття показів засобів обліку електричноїенергії» із зазначенням у пункті 5 точки обліку «заклад харчування м. Львів, провулок Крива Липа, 5» з приєднаною потужністю 36 кВт, приладу обліку електричної енергії № 67382531, а також додатки № 6 «Однолінійна схема» та додаток № 11 «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», якими визначено відповідальність споживача (відповідача) за електрообладнання та електромережу.

Згідно з пунктом 2.3.5. Договору, Споживач зобов`язаний забезпечувати безперешкодний доступ уповноваженого представника Постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії.

Відповідно до умов Договору, Постачальник має право: обмежувати або припиняти постачання електричної енергії Споживачу згідно з умовами розділу 6 цього Договору відповідно до порядку, передбаченого ПКЕЕ (п. 3.1.2.); вимагати відшкодування збитків, завданих Постачальнику внаслідок порушення Споживачем умов цього Договору (п. 3.1.4.); доступу до належних Споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії (3.1.5.).

Відповідно до пункту 4.2.3 Договору, Споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електричної енергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, недорахованої у наслідок порушення споживачем юридичною особою Правил користування електричною енергією у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза приладами обліку; інших умов, визначених Методикою.

3.2. 17 січня 2019 року о 12:10 год. представниками ПАТ «Львівобленерго» складено Акт про не допуск працівників позивача до розрахункових засобів обліку електричної енергії та/або електроустановок споживача (Т. 1, а.с. 139). Вказаний Акт складено заступником начальника ЛМЕМ з комерційного обліку Босим А. П., начальником ВТА ЛМЕМ Яцків А. Ю., інженером з ТА ВВА ВД Лучишин В. В., інженером з ТА ВТА ЛМЕМ Токмина А. А., в присутності адміністратора Юлії, яка прізвище не назвала, про що вказано в Акті. Даний акт підписано зі сторони позивача усіма зазначеними представниками, зі сторони споживача зазначено відмова, керівник відмовився приїхати, посилаючись на хворобу.

Позивач згідно з попередженням про припинення електроживлення споживача ПП «В+К» від 17.01.2019 № 300-0161, повідомив останнього про припинення постачання електричної енергії у зв`язку з не допуском до розрахункових засобів обліку, дата та час припинення електроспоживання 05.02.2019 о 10:00 год. (Т. 1, а.с. 137-138).

До матеріалів справи долучено копію фіксального чеку від 19.01.2019 (Т. 1, а.с. 140), у письмових пояснень викладених у відповіді на відзив, Позивач вказує, що це докази надіслання вищевказаного Акту про не допуск від 17.01.2019 та Попередження про припинення електроспоживання.

3.3. Згідно з завданням № 786876/05 від 05.02.2019 на припинення постачання електричної енергії, яке підготував начальник ВТА ЛМЕМ Яцків А., видав заступник начальника з комерційного обліку ЛМЕМ Босий А., завдання отримали інженери з ТА ВТА Токарєв В. та Гадуп`як П., у розділі інформація про виконання вказано «не допуск» (Т. 1, а.с. 141). Відповідну інформацію передано факсограмою заступнику головного інженера ЛМЕМ, копію керівнику ОДС, ЛМЕМ (Т. 1, а.с. 142).

3.4. 05 лютого 2019 року у зв`язку не допуском працівників позивача до огляду розрахункового засобу огляду, оперативно-диспетчерським підрозділом Позивача припинено постачання електричної енергії ПП «В+К». Вищенаведені обставини, зокрема, вимкнення та увімкнення приміщення ПП «В+К», підтверджуються наступними доказами, а саме: витягами з журналу ОДС ЛМЕМ (Оперативно-диспетчерська служба Львівських міських електромереж):

- від 05.02.2019 з відомостями про отримання та виконання факсограми № 584 від 05.02.2019 про вимкнення кабельної лінії до закладу громадського харчування по вул. Крива Липа, ПП «В+К» (Т. 2, а.с. 42);

- від 06.02.2019 про перевірку вимкнення щодо ПП «В+К», провулок Крива Липа, 5, перевірити відсутність напруги, відболтити кабель підключення з відміткою виконання (Т. 2, а.с. 43);

- від 06.02.2019 о 21:46 год з записом про проведення перевірки вимкнення будинку 5, провулок Крива Липа, приміщення закладу харчування та неможливістю потрапити у будинок через кодовий замок на дверях, (перевірити вимкнення споживача диспетчери уже не змогли) (Т. 2, а.с.а.с.43-45);

- від 07.02.2019 з записами про перевірку ПП «В+К» щодо його вимкнення , однак до АВ (автоматичного вимикача 100А) підболчений та включений кабель піж напругою, далі міститься запис про вимкнення споживача, відболчення кабельної лінії з відмітками про виконання (Т. 2, а.с.46);

- 08.02.2019 запис диспетчерів про те, що під час перевірки вимкнення ПП «В+К» на ТВ-314 (що за договором знаходиться на межі балансової належності сторін) до обліку ПП «В+К» наявна велика колодка, оглянути чи перевірити облік споживача не виявилось можливим, про що складено доповідну головному диспетчеру ЛМЕМ ПрАТ «Львівобленерго» (Т. 2, а.с.а.с.47-48)

Тобто, після вимкнення споживача ПП «В+К`з транзитного вводу (ТВ), інспекторами та диспетчерами було виявлено освітлення в барі «КорК» , який належить ПП «В+К» (кабелі знаходились під напругою). Виявивши замок (колодку) на транзитному вводі (ТВ) було викликано інспекторами ЛМЕМ диспетчерів ЛМЕМ, які її демонтували та виявили кабель, що веде до живлення приміщення бару «КорК» та увімкненого до облікового автоматичного вимикача (АВ-100А), який знаходився у ТВ-314 (транзитний ввід).

3.5. За наслідками виявлених порушень, 21 лютого 2019 року відділом технічного аудиту ПАТ «Львівобленерго» складено Акт про порушення № 032656 (оригінал акту, Т.2 а.с.а.с. 9-10). Даний Акт складено інженерами з ТА ВТА Токарєвим В. О., Гадуп`яком П. І., інженером з ТА ВТА Карпяк Я. Ю., за участю представника споживача Паньків М. І., директора ПП «В+К» Протасені М. І. Перевіркою встановлено, що користувач порушив п. 2.1. Методики, п. 1.2.1., п. 5.5.5., п. 2.3.3., п. 7.6., п. 8.2.4., п. 8.2.5. ПРРЕЕ: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника. Представники відповідача від підпису акту відмовились.

Листом від 22.02.2019 № 300-0589 Позивач запросив Відповідача за засідання комісії ЛМЕМ щодо розгляду актів про порушення на 29.03.2019 о 10:00. Додатками до листа зазначено акт про порушення № 032656 від 21.02.20019, схему підключення електроустановки, акт пломбування та встановлення індикаторів. До матеріалів справи долучено докази надіслання, зокрема, фіскальний чек та повідомлення про вручення поштового відправлення, на якому розписався представник Відповідача.

3.6. Згідно з Рішенням комісії з розгляду актів про порушення споживача ПП «В+К» від 29.03.2019, оформленим протоколом № 032656-а про нарахування недоврахованої електричної енергії за період вимкнення, з 05.02.2019 по день складення акту порушення 21.02.2019, Відповідачу розраховано вартість недоврахованої електричної енергії у розмірі 15'310,08 грн.

При розгляді Акту про порушення був присутній представник споживача, протокол підписав з відміткою «не згідні».

Листом від 29.03.2019 № 300-0983 Позивач надіслав Відповідачу копію протоколу № 032656-а від 29.03.2019 та рахунок до оплати № 32-032656-а від 29.03.2019 на суму 15'310,08 грн.

Відповідач рішення комісії з розгляду актів про порушення не оскаржував, доказів протилежного до матеріалів справи не подано.

3.7. 21 лютого 2019 року ПП «В+К» звернувся до заступника начальника ЛМЕМ з маркетингу із заявою про відновлення електропостачання в закладі «Корк» за адресою: вул. проїзд Крива Липа, 5. Додатком до заяви вказано докази оплати за повторне підключення. (Т. 2, а.с. 7-8).

3.8. У зв`язку з несплатою споживачем ПП «В+К» вартості недоврахованої електричної енергії ПАТ «Львівобленерго» звернулось до суду із позовом про стягнення відповідних коштів у судовому порядку.

4. Позиція суду.

4.1. Спірні правовідносини щодо електропостачання, що виникли між сторонами у справі, регулюються положеннями Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України, Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії та Договору.

4.2. Згідно з частиною 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 175 Господарського кодексу України, майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1статті 275 Господарського кодексу України передбачено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

4.3. Як вказує Велика Палата Верховного Суду у пунктах 72., 7.3. постанови від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, нарахування за недовраховану електроенергію відповідач здійснив на підставі договору (пункт 4.2.3.), воно є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно із ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами. При цьому пунктом 1.2 ПКЕЕ збитки (з вини споживача) визначено як витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання. Звідси нарахування за недовраховану електроенергію, здійснювані електропередавальною організацією, не є збитками у розумінні законодавства про електроенергетику.

4.4. Правове регулювання правовідносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з ч. 6ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

14 березня 2018 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою № 312 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 12 Постанови НКРЕКП «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» № 312 від 14.03.2018, Постанову НКРЕ України від 31.07.1996 № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» визнано такою, що втратила чинність. Згідно з п.13 Постанова № 312 набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті «Урядовий кур`єр», крім пунктів 1 та 12, які набирають чинності з 11 червня 2018 року.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії регулюються взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ).

Відповідно до п.1.1.2 ПРРЕ (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

Пунктом 1 ПРРЕЕ встановлено, що самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Відповідно до пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів), здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 8.2.4 вказаних Правил визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Порядок складення акту про порушення також закріплено у положеннях «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 4 травня 2006 року № 562(далі Методика), абзацом третім підпункту 4.1. якої передбачено, що у разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті.

Відповідно до абз. 1, 2 п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Згідно з абз. 3, 4 п. 8.2.5 ПРРЕЕ акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Отже, підзаконними нормативними актами встановлена як процедура, так і вимоги для оформлення акту порушень Правил, де однією з вимог є складення акту в присутності уповноваженого представника споживача і його підписання ним, а також умови відмови від його підписання.

4.5. Як зазначалося вище (п. 3.5. рішення), Акт про порушення № 032656 від 21.02.2019 складений за участі і у присутності представників енергопостачальника, у присутності представника споживача та директора, у присутності двох свідків із зазначенням їх паспортних даних (Т. 1, а.с. 41-42). Представники споживача відмовились від підписання даного акту, зауважень не надали.

4.6. Окрім того, факт самовільного підключення доведений позивачем, поданими на його підтвердження доказами (п.п.3.3, 3.4 рішення суду), зокрема: завданням на відключення, факсограмаю про недопуск, витягом з журналу ОДС ЛМЕМ.

4.7. Той факт, що самовільне підключення відповідачем до електромережі відбулось на межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності відповідача, підтверджується тим, що таке підключення відбулось на межі балансової належності сторін у ТВ-314, а відповідно до договору (додаток № 6 договору «Однолінійна електрична схема ПП «В+К», м. Львів, вул. Крива Липа, 5», Т. 1 а.с. 30 та додаток № 11 до договору «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», Т. 1, а.с. 33) електромережі, які знаходиться після ТВ-314 (ЛЕП -1 кВ, ввідно-обліковий пристрій закладу громадського харчування в пр. Крива Липа, 5) є балансовою належністю та експлуатаційною відповідальністю відповідача.

4.8. Посилання відповідача на той факт, що при складанні Акту про порушення виявлено підключення у ввідно-обліковому пристрої ПП «В+К», яке ніхто до складення акту і не відключав, не має значення при доказуванні предмета спору, оскільки має значення сам факт виявлення самовільного підключення до електропостачання у межах балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності відповідача. Тобто, оскільки працівники позивача припинили електропостачання відповідачу на межі балансової належності у ТВ-314, то від межі балансової належності (ТВ-314) у електромережі, яка уже належить відповідачу (ЛЕП-1 кВ, ввідно-обліковий пристрій, тощо) повинна була б бути відсутня напруга. А факт виявлення напруги в електромережі, що належить відповідачу уже є фактом самовільного підключення, і, не має значення на якій ділянці електромережі відповідача виявлено це порушення (зокрема у ввідно-обліковому пристрої відповідача), а має значення, що в електромережі, яка є балансовою належністю відповідача виявлено факт наявності напруги.

4.9. Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за умови відсутності Договору або в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W, кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою (2.7). У разі підключення до трьох фаз за формулою (2.9) де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А (п. 2.6. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією).

4.10. Як з`ясовано господарським судом при перевірці здійснених нарахувань, Позивач виявивши факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, правомірно здійснив розрахунок необлікованої електричної енергії відповідно до положень пункту 2.6 Методики за формулою (2.9) та донарахував вартість електричної енергії у сумі 15'310,08 грн, виходячи з наведеного у Протоколі № 032656-а від 29.03.2019 розрахунку, а саме за період з дати вимкнення (05.02.2019) по дату складення акту про порушення (21.02.20190 по силі струму, визначеній виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПЕУ (І- 50А).

4.11. Окрім того, суд вказує, що вказані відповідачем у відзиві заперечення не спростували доводів позовної заяви, останнім під час розгляду справи не доведено шляхом надання відповідних доказів обставин недотримання позивачем вимог ПРРЕЕ під час проведення перевірки та складання акту, а також не спростовано факту самовільного підключення. Позивачем у свою чергу наведено достатньо обґрунтованих аргументів на спростування позиції відповідача. Більше того, Відповідач не скористався наданим законом право на оскарження повністю або частково недійсними актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси споживача у порядку передбаченому ст. 20 ГК України.

4.12. З огляду на вищезазначені обставини, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача нарахованої позивачем вартості недооблікованої електричної енергії у сумі 15'310,08 грн.

4.13. Відповідно до статей 73, 74, 79, 81 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

5. Судові витрати.

5.1. Пунктом 2 частини першої статті 129 ГПК України встановлено, що судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, з відповідача підлягає до стягнення 1'921,00 грн відшкодування витрат на оплату судового збору.

5.2. Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Положеннями статті 126 Господарського процесуального кодексу України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 5 статті 126 Господарського процесуального кодексу України).

У розумінні положень частини 5 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, якщо на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.

Випадки, за яких суд може відступити від загального правила розподілу судових витрат, унормованого частиною 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, визначені також положеннями частин 6, 7, 9 статті 129 цього Кодексу.

Таким чином, зважаючи на наведені положення законодавства, у разі недотримання вимог частини 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.

При цьому, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, що підлягають розподілу між сторонами (частини 5-6 статті 126 Господарського процесуального кодексу України).

Водночас під час вирішення питання про розподіл судових витрат господарський суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами 5-7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

У такому випадку суд, керуючись частинами 5-7, 9 статті 129 зазначеного Кодексу, відмовляє стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, та відповідно не покладає такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення. При цьому, в судовому рішенні суд повинен конкретно вказати, які саме витрати на правову допомогу не підлягають відшкодуванню повністю або частково, навести мотивацію такого рішення та правові підстави для його ухвалення. Зокрема, вирішуючи питання розподілу судових витрат, господарський суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. У зв`язку з наведеним суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Відповідно до ч. 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має, сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Як встановлено з матеріалів справи, 07 червня 2019 року між адвокатським об`єднанням «Юріс Консультус» (надалі АО) та ПАТ «Львівобленерго» (надалі Клієнт) укладено Договір про надання правничої допомоги № 19/6-2 (надалі Договір про надання правничої допомоги). За умовами цього Договору про надання правничої допомоги, АО приймає на себе зобов`язання забезпечувати представництво Клієнта у суді та надавати інші види правничої допомоги, а Клієнт приймає на себе зобов`язання оплачувати надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання доручень Клієнта. Попередя інформація про справу: господарським суд Львівської області, позивач ПрАТ «Львівобленерго» та відповідач ПП «В+К» про стягнення 15'310,08 грн.

Згідно з розділом 4 Договору, вартість правничої допомоги становить: авансова оплата - 4.000 грн. Оплата здійснюється: авансова оплата - протягом 30 днів з часу підписання цього Договору. АО є платником єдиного податку без реєстрації ГІДВ. Вартість правничої допомоги розрахована на підстав, тарифів АО (без ПДВ). Клієнт ознайомлений з тарифами і погодив їх застосування у правовідносинах сторін.

На підставі виставленого рахунку на оплату № 19/032 від 17.06.2019, в якому перелічено роботи/послуги, кількість та вартість таких, Клієнт згідно з платіжним доручення № 15141 від 27.06.2019 оплатив АО відповідний рахунок на загальну суму 4'000,00 грн.

З огляду на викладені обставини, враховуючи відсутність заперечень відповідача щодо розміру понесених позивачем витрат на правову допомогу, беручи до уваги пропорційність витрат до предмету спору, виконання адвокатом умов договору, суд вважає за можливе стягнути з відповідача заявлені до стягнення 4'000,00 грн відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 13, 20, 73, 74, 75, 76, 79, 123, 124, 129, 180, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, пунктом 4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з приватного підприємства «В+К» (79052, м. Львів, вул. Чупринки, буд. 59, кв. 10; ідентифікаційний код 36873942) на користь приватного акціонерного товариства «Львівобленерго»(79026, м. Львів, вул. Козельницька, буд. 3; ідентифікаційний код 00131587) 15'310,08 грн недорахованої електричної енергії за порушення ПРРЕЕ, 1'921,00 грн відшкодування витрат на оплату судового збору та 4'000,00 грн відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Рішення господарського суду може бути оскаржено в порядку, визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 13.08.2020.

Суддя В.П. Трускавецький