УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

18.08.2020Справа № 910/9007/20

Суддя Селівон А.М., розглянувши

позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" 01001, м.Київ, вул. Грушевського, 1Д

до 1. Приватного підприємства "Промбурмаш 2015" 02088, м.Київ, ВУЛИЦЯ ОЗЕРНА, будинок 3, кімната 338

2. ОСОБА_1 АДРЕСА_1

про стягнення 94 784,90 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства "Промбурмаш 2015" та гр. ОСОБА_1 про стягнення солідарно з відповідачів заборгованості в сумі 94 784,90 грн., а саме 61824,53 грн. заборгованості за кредитом, 23174,90 грн. заборгованості за відсотками з користування кредитом, 9785,47 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язань за договором.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання Приватним підприємством "Промбурмаш 2015" як клієнтом своїх зобов`язань за укладеним між ним та позивачем шляхом приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, Тарифів банку, що розміщені в мережі Інтернет, згідно заяви від 15.10.2015 року про відкриття поточного рахунку, які разом складають Договір банківського обслуговування б/н від 15.10.2015 року, виконання відповідачем 1 якого забезпечене Договором поруки № POR055 від 16.03.2016 року, відповідно укладеним позивачем з гр. ОСОБА_1 як поручителем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2020 року суд постановив звернутися до Відділу реєстрації місця проживання Коростенської міської ради із запитом щодо доступу до персональних даних фізичної особи ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), за формою, наведеною в додатку № 3 до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ № 207 від 02.03.2016 року.

У відповідь на запит від 30.06.2020 року Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Коростенської міської ради листом № 774/9 від 07.07.2020 року, який надійшов 13.07.2020 року, надано відповідні відомості стосовно громадянина ОСОБА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2020 року залишено позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" без руху, встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду детального обґрунтованого розрахунку позовних вимог (основного боргу, пені, відсотків), зазначивши: підставу нарахування; термін, коли мала бути здійснена оплата; дату здійснення фактичної оплати; платіжний документ; прострочену суму, на підставі якої здійснюється нарахування пені та відсотків; кількість днів прострочення із зазначенням конкретних періодів "з"-"до"; кінцеві суми боргу, викладені в єдиній таблиці;

- подання до суду належним чином засвідчених копій паспорту та реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 ;

- подання до суду належних та допустимих доказів на підтвердження надсилання на адресу відповідача 1 акту звірки від 26.05.2020 року та отримання/неотримання його адресатом (або письмових пояснень в разі неможливості надання);

- подання до суду виписки по особовому рахунку позичальника щодо обліку руху починаючи з 15.10.2015 року, а також окремо по кожному виду заборгованості: відсотках, пені, зазначивши вхідний та вихідний залишок, обороти, окремо на кожну дату здійснення операцій;.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2020 року, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких саме у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 650 ухвала Господарського суду міста Києва від 24.07.2020 року була вручено позивачу 04.08.2020 року, таким чином, строк на усунення недоліків становив до 14.08.2020 року включно.

Через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва 10.08.2020 року від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшла заява № 20200728/276 від 30.07.2020 року про усунення недоліків.

Однак, як встановлено судом, на виконання вимог ухвали суду від 24.07.2020 року заявником надані тільки пояснення щодо укладення між відповідачами договору поруки № POR055 від 16.03.2016 року та зазначені суми заборгованості відповідачів, стягення яких є предметом даного спору, а також надано копію статуту ПП "Промбурмаш 2015".

Детального розрахунку позовних вимог, копій паспорту та реєстраційного номеру облікової картки платника податків ОСОБА_1 , яка є відповідачем 2 у справі, доказів надсилання на адресу відповідача 1 акту звірки та отримання/неотримання його останнім, а також виписки по рахунку позичальника (по тілу кредиту, відсотках, пені) за період з 15.10.2015 року суду не надано.

Клопотання позивача про неможливість надання таких доказів та/або клопотання про їх витребування, а також продовження строку на усунення недоліків позовної заяви матеріали також не містять.

Таким чином, зважаючи на наявні докази та зміст останніх, позивачем не усунуто недоліки, які були підставою для залишення позовної заяви б/н від 01.06.2020 року без руху.

При цьому суд наголошує на приписах ч. 1 ст. 14 ГПК України, згідно яких збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України.

Отже, не усунення заявником всіх недоліків, що були зазначені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 24.07.2020 року, тобто часткове усунення недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні ст.ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті в повному обсязі.

Суд зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як свідчить прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому слід враховувати, що право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством.

Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства і окремих осіб.

Тим не менш, обмеження, що застосовуються, не повинні обмежувати доступ, що залишається для особи, у такий спосіб або такою мірою, щоб сама суть права була порушена. Більш того, обмеження не відповідає п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимну ціль та якщо немає розумного співвідношення між засобами, що застосовуються та ціллю, якої прагнуть досягти (п. 31 рішення Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

Відтак, механізм реалізації вищевказаного права, яке закріплене в Основному Законі, включає в себе необхідність дотримання вимог процесуального законодавства при зверненні до суду.

Зазначене право на звернення до суду може бути реалізоване у визначеному процесуальним законом порядку, оскільки воно зумовлене дотриманням процесуальної форми, передбаченої для цього чинним законодавством, а також встановленими ним передумовами для звернення до суду.

Конституційний Суд України у рішенні від 12.06.2007 року № 2-рп/2007 вказав, що необхідно відрізняти поняття "обмеження основоположних прав і свобод" від прийнятого у законотворчій практиці поняття "фіксація меж самої сутності прав і свобод" шляхом застосування юридичних способів (прийомів), визнаючи таку практику допустимою (абзац другий пункту 10 мотивувальної частини).

При цьому, як слідує зі змісту Рішення Конституційного Суду України від 25.12.1997 року № 9-зп, не є порушенням права на судовий захист відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених не у відповідності до чинного законодавства.

Таким чином, зазначені вимоги до позовних заяв, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, носять не формальний характер, а є обов`язковими для осіб, що звертаються до суду за захистом свої порушених прав, недотримання яких, відповідно, тягне за собою її залишення без руху або повернення.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про стягнення 94784,90 грн. вважається неподаною і повертається заявнику.

Разом з тим суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 162, 163, 164, 174, 233-235, 255, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про стягнення 94784,90 грн. вважати неподаною та повернути заявнику.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 18.08.2020 року та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст.255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.М.Селівон