СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"19" серпня 2020 р. Справа № 922/2773/16

Суддя Пуль О.А.,

розглянувши апеляційну скаргу фізичної особи ОСОБА_1 (вх.№2032Х/2) на ухвалу господарського суду Харківської області 23.07.2020 у справі №922/2773/16 (повний текст ухвали складено та підписано 24.07.2020 суддею Усатим В.О. у приміщенні господарського суду Харківської області) за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 (вх.№16366 від 16.07.2020) про визнання факту бездіяльності Відділу примусового виконання судових рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління у справі

за позовом фізичної особи ОСОБА_1 , м. Харків,

до Харківського державного авіаційного виробничого підприємства , м.Харків,

про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Харківської області від 12.12.2016 у справі №922/2773/16 позов ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь на користь ОСОБА_1 компенсацію громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, у розмірі 2756,23 грн. Стягнуто з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь Державного бюджету України 1378,00 грн судового збору.

На виконання рішення виданий відповідний наказ, який пред`явлено ОСОБА_1 до виконання.

16.07.2020 ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Харківської області зі скаргою (вх.16366), в якій просив суд визнати факт бездіяльності Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного Міжрегіонального управління, а саме: невиконання ним виконавчих проваджень №53288943 та №53827909 у розумні строки.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 23.07.2020 у справі №922/2773/16 у задоволенні скарги ОСОБА_1 (вх.16366 від 16.07.2020) відмовлено.

Позивач з вказаною ухвалою не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм чинного законодавства, просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 23.07.2020 у справі №922/2773/16 та ухвалити нове рішення, яким визнати бездіяльність відповідача.

У додатках апеляційної скарги зазначає: електронна копія повідомлення від серверу «Судової пошти (mail.gov.ua)» про направлення копії цієї апеляційної скарги на офіційну електронну адресу відповідача.

Одночасно заявник апеляційної скарги просить суд поновити строк на оскарження ухвали суду першої інстанції.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України, виходячи з такого.

В обґрунтування клопотання про відновлення строку на апеляційне оскарження ухвали господарського суду Харківської області від 23.07.2020 у справі №922/2773/16 зазначає, що оскаржувану ухвалу отримав 31.07.2020, доказом чого є підпис заявника з датою отримання на зворотній квитанції відправлення, яка знаходиться у матеріалах справи.

Суд зазначає, що матеріали справи №922/2773/16 не містять вказаного доказу на підтвердження таких доводів. Натомість з оскаржуваної ухвали суду убачається, що заявник особисто був присутнім у судовому засіданні 23.07.2020 та був обізнаний про винесення судом ухвали, повний текст якої складено та підписано 24.07.2020 та оприлюднено на сайті Єдиний державний реєстр судових рішень 28.07.2020.

Законодавець не передбачає обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої поважної причини такий строк був порушений скаржником, та чи підлягає відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

З огляду на те, що апелянтом не надано доказів на підтвердження підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали господарського суду Харківської області, а саме: моменту її отримання - 31.07.2020, суд визнає неповажними причини пропуску строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини 3 ст.260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 3 частини 3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Комплексний аналіз зазначених норм свідчить, що положення вказаної ст.259 Господарського процесуального кодексу України по суті конкретизують та деталізують вимоги наведеного у пункті 3 частини 3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України, а саме: кому, які документи і яким саме чином має надіслати особа, яка подає апеляційну скаргу, зокрема, і обов`язок цієї особи надіслати копію апеляційної скарги і доданих до неї документів саме листом з описом вкладення.

До такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.04.2019 у справі №914/1955/17.

Таким чином, у розумінні пункту 3 частини 3 ст.258, ст.259 Господарського процесуального кодексу України належним доказом, що підтверджує направлення заявником апеляційної скарги іншій стороні у справі копії апеляційної скарги та документів, які додаються скаржником до апеляційної скарги та які відсутні у іншій сторони, є опис вкладення до цінного або рекомендованого листа, що надається до суду разом із апеляційною скаргою.

Відповідно до пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.1997 №799 "Про затвердження Порядку оформлення поштових відправлень з вкладенням матеріалів звітності, розрахункових документів і декларацій" (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України N1120 (1120-2003-п) від 18.07.2003) опис вкладення поштового відправлення відправник складає із зазначенням у ньому, зокрема, поіменного переліку предметів вкладення.

Опис вкладення повинен відповідати пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, відповідно до якого працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом зазначеного пункту правил, для здійснення перевірки працівниками поштового відділення відповідності вкладення опису, останній має містити перелік документів, які додаються до апеляційної скарги.

Тобто, вимоги, встановлені у ст.259 Господарського процесуального кодексу України, передбачають надання скаржником до апеляційної скарги опису вкладення до листа, що має підтвердити факт направлення іншій стороні, окрім копії апеляційної скарги, також копій документів, які додаються заявником до апеляційної скарги та які відсутні у іншої сторони.

Відповідно до приписів статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

До матеріалів апеляційної скарги скаржником надано роздруківку з сайту «Судової пошти (mail.gov.ua)», засвідчену підписом заявника, в якій у графі «одержувач» зазначено: Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Вказана роздруківка не є належним та допустимим доказом направлення апеляційної скарги учаснику даної справи - Відділу примусового виконання судових рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління.

Взагалі відсутні докази направлення копії апеляційної скарги боржнику, відповідачу у даній справі - Харківському державному авіаційному виробничому підприємству.

Отже, матеріали апеляційної скарги не містять доказів на підтвердження дотримання апелянтом приписів статті 259 Господарського процесуального кодексу України, а саме: не надано належних доказів направлення апеляційної скарги учасникам справи (Харківському державному авіаційному виробничому підприємству та Відділу примусового виконання судових рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління) листом з описом вкладення.

Згідно з частиною 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно частини 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи відсутність доказів отримання позивачем копії оскаржуваної ухвали, на які заявник апеляційної скарги посилається як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також доказів надсилання копії апеляційної скарги учасникам у даній справі, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд;-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити заявнику апеляційної скарги десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги.

Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя - доповідач О.А. Пуль