УХВАЛА

м. Київ

26.08.2020Справа № 910/11210/20

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши клопотання Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про скасування заходів забезпечення

у справі 910/11210/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І"

до Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд"

про стягнення 60970695,60 грн вартості фактично виконаних робіт,

Представники учасників процесу згідно протоколу від 26.08.2020,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" (далі - позивач, Товариство) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" (далі - відповідач, Консорціум) про стягнення 60 970 695,60 грн вартості фактично виконаних позивачем, але не оплачених відповідачем робіт.

За результатами автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано на розгляд судді Удаловій О.Г.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 позовну заяву було залишено без руху на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно з поданням позовної заяви позивачем було подано до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про забезпечення позову було призначено до розгляду в судовому засіданні на 06.08.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020 частково задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про забезпечення позову; вжито заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на грошові кошти, що належать Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" та/або філії Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" у м. Новодністровськ" (код ВП 37727921) та знаходяться на будь-якому рахунку, виявленому Державною виконавчою службою або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування, в межах суми 60970695,60 грн.

14.08.2020 від відповідача надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2020 відкрито провадження у справі №910/11210/10 та призначено підготовче засідання у справі на 17.09.2020.

19.08.2020 від Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" надійшла заява про відвід судді Удалової О.Г. від розгляду справи №910/11210/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2020 у задоволенні заяви Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про відвід судді Удалової О.Г. від розгляду справи №910/11210/20 відмовлено, а матеріали справи №910/11210/20 та заяву Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про відвід судді від розгляду справи №910/11210/20 передано уповноваженій особі для вирішення питання щодо визнання складу суду для розгляду вказаної заяви.

За наслідками проведеного автоматизованого розподілу заяву Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про відвід судді Удалової О.Г. передано для розгляду судді Смирновій Ю.М.

Ухвалою суду від 19.08.2020 було постановлено заяву Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про відвід судді у справі №910/11210/20 задовольнити, відвести суддю Господарського суду міста Києва Удалову О.Г. від розгляду справи №910/11210/20 та передати справу №910/11210/20 для визначення судді у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

За наслідками проведеного автоматизованого розподілу даної справи, 19.08.2020 справа № 910/11210/20 передана для розгляду судді Джарти В. В.

Ухвалою суду від 20.08.2020 вказана справа була прийнята до свого провадження суддею Джарти В. В., постановлено розгляд справи № 910/11210/20 здійснювати за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні 09.09.2020. Також вказаною ухвалою був призначений розгляд клопотання Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про скасування заходів забезпечення позову на 21.08.2020.

21.08.2020 через автоматизований відділ діловодства Господарського суду міста Києва до початку судового засідання від позивача надійшла заява про відвід судді Джарти В. В. від розгляду справи № 910/11210/20 на підставі приписів пункту 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.08.2020 за наслідками розгляду заяви про відвід суд визнав клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про відвід судді Джарти В.В. від розгляду справи № 910/11210/20 необґрунтованим; клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про відвід судді Джарти В.В. від розгляду справи № 910/11210/20 передав для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 910/11210/20, визначено суддю Усатенко І.В. для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про відвід судді Джарти В.В.

Ухвалою суду від 25.08.2020 суддею Усатенко І. В. було відмовлено в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" про відвід судді Джарти В.В. та повернуті матеріали справи для подальшого розгляду судді ДЖарти В. В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2020 розгляд клопотання Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про скасування заходів забезпечення позову був призначений на 26.08.2020.

У призначене судове засідання позивач не направив свого представника про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Представник Консорціуму під час судового засідання 26.08.2020 надала пояснення, аналогічні тим, що викладені у заяві про скасування заходів забезпечення позову.

Розглянувши клопотання Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020, суд дійшов висновку про наступне.

Приписами статті 145 ГПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Обґрунтовуючи своє клопотання про скасування заходів забезпечення позову, Консорціум зазначив, що вжиті заходи порушують конституційні права громадян, які працюють в Консорціумі та Філії, на оплату праці, внаслідок неможливості здійснення Консорціумом сплати заробітної плати, лікарняних та відпускних коштів, інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Крім того, заявник зауважив, що за невиплату заробітної плати керівника підприємства може бути притягнуто до кримінальної відповідальності (стаття 175 КК України). Відповідач наполягає на тому, що вжиті заходи забезпечення позову позбавили можливості Консорціум здійснювати у передбачені чинним законодавством порядку, розмірі та строки сплату податків та зборів (обов`язкових платежів), митних платежів тощо. Консорціум, вважаючи вжиті заходи забезпечення позову необґрунтованими, стверджує про унеможливлення здійснення відповідачем своєї господарської діяльності. У тому числі, внаслідок неможливості виконання Генпідрядником взятих на себе зобов`язань по укладеним договорам, контрагентами Консорціуму (Замовником, субпідрядниками, постачальниками) нараховуватимуться штрафні санкції, які взагалі можуть стати непосильним обтяженням.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини").

Відповідно до приписів статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За приписами статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 в справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і у пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у пункті 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Передбачене частиною 1 статті 145 Господарського процесуального кодексу України право суду скасувати заходи забезпечення позову залежить від встановлення судом після вжиття заходів забезпечення позову обставин, які свідчать про відсутність обґрунтованих підстав вважати, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Надаючи належну оцінку доводам Консорціуму щодо необхідності скасування вжитих заходів забезпечення позову, суд відзначає наступне.

Приписами частини 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 № 95, ратифікованої Україною 04.08.1961, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, захист якого регламентується в тому числі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статті 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю України. Зазначене свідчить про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Крім того, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи (пп. 16.1.4 п. 16.1 статті 16 Податкового кодексу України). Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені Кодексом (пункт 36.1 статті 36 Податкового кодексу України). Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених Кодексом або законами з питань митної справи (пункт 36.5 статті 36 Податкового кодексу України). Згідно з пп. 111.2 статті 111 Податкового кодексу України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Разом з тим, відповідно до статті 7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банки мають право відкривати своїм клієнтам депозитні, поточні рахунки, рахунки ескроу та кореспондентські рахунки. Заробітна плата, податки та збори (обов`язкові платежі), митні платежі тощо можуть сплачуватися юридичною особою з будь-якого поточного рахунку, відкритого в будь-якій банківській установі.

Враховуючи викладене, а також той факт, що у заявника відсутня ідентифікація рахунків з яких здійснюється виплата заробітної плати, податків та інших зборів, судом взято до уваги, що арешт коштів на рахунках Консорціуму унеможливлює здійснення належне здійснення господарської діяльності не тільки в аспекті співпраці з іншими контрагентами, а й виконання своїх зобов`язань перед працівниками.

Зокрема, відповідач не має можливості зі своїх поточних рахунків утримати з нарахованої працівникам, яких станом на 14.08.2020 237 осіб (без врахування осіб, які залучаються до робіт на підставі цивільно- правових договорів) заробітної плати податки та збори, перерахувати їх до державного бюджету, а суму що залишилася, перерахувати на рахунки працівників в обраній ними банківській установі.

Крім того, відповідач зазначає, що Консорціум не має наміру припиняти свою діяльність, здійснює її на постійній основі, зокрема протягом 2016 - 2019 років оборот по виконанню зобов`язань по укладеним договорам підряду склав 4 млрд 252 млн. грн.

Відповідно до частини 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Враховуючи наведені принципи здійснення судочинства в Україні та встановлені обставини спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що заявником в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову, спростовано можливість настання негативних наслідків для позивача у випадку не застосування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020. При цьому, суд враховує, що існування відповідних заходів забезпечення позову впливає на господарську діяльність заявника.

Суд відзначає, що інші аргументи, викладені в клопотанні Консорціуму про скасування заходів забезпечення позову, не беруться до уваги з підстав того, що вони ґрунтуються на незгоді відповідача із процесуальним рішенням (ухвалою суду від 06.08.2020), яка може бути висловлена стороною під час реалізації свого права на апеляційне оскарження судового рішення. Інститут скасування заходів забезпечення позову має на меті надання оцінки вжитим заходам та наслідкам їх реалізації, а не самому процесуальному рішенні, на підставі якого були вжиті такі заходи.

Розглянувши клопотання про скасування заходів забезпечення позову, враховуючи вимоги процесуального законодавства щодо розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, доведеності обставин реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у разі невжиття судом заявлених заходів забезпечення позову, та з огляду на те, що відносно відповідача існує можливість негативних наслідків у випадку застосування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку про задоволення поданого клопотання та скасування вказаних заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарським суду від 06.08.2020.

Суд зазначає, що згідно із частиною 4,5 статті 145 Господарського процесуального кодексу України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала господарського суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Керуючись статтями 145, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020 - задовольнити.

2. Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2020 у справі № 910/11210/20, якою забезпечено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажсервіс І" шляхом накладання арешту на грошові кошти, що належать Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" (04212, м. Київ, вул. Авіаконструктора Ігоря Сікорського, 8, офіс 14; код 33834660) та/або філії Консорціуму "Науково-виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" у м. Новодністровськ" (код ВП 37727921) та знаходяться на будь-якому рахунку, виявленому Державною виконавчою службою або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування, в межах суми 60 970 695 (шістдесят мільйонів дев`ятсот сімдесят тисяч шістсот дев`яносто п`ять) грн 60 коп.

3. Ухвала набирає законної сили 26.08.2020 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена 27.08.2020.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ