ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"25" серпня 2020 р.м. Одеса № 916/2445/20

Господарський суд Одеської області у складі судді Мостепаненко Ю.І., розглянувши матеріали (вх. № 2533/20)

за позовом товариства з додатковою відповідальністю «Одеський механічний завод» (65005, м.Одеса, вул. Прохоровська,40, )

до відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

про стягнення 89 168,53 грн.

ВСТАНОВИВ:

19.08.2020р. товариство з додатковою відповідальністю «Одеський механічний завод» звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить суд стягнути з відповідача 89 168,53 грн. заборгованості, у тому числі: 37 970,53 грн. - заборгованості з орендної плати та 51 198 грн. - неустойки, а також суму витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору оренди нерухомого майна № 0110/17 від 15.10.2017р., щодо сплати орендної плати та повернення відповідачем об`єкту оренди після закінчення терміну дії зазначеного договору.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд зазначає наступне.

По-перше, відповідно до п. 3 ч.3 ст. 162 ГПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При цьому, поняття обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, означає те, що його зміст дозволяє суду зробити висновок про підстави стягнення заявленої суми та її розмір.

Як встановлено судом, позовні вимоги товариства з додатковою відповідальністю «Одеський механічний завод» направлені на стягнення заборгованості по орендній платі у сумі 37 970,53 грн. та 51198 грн. - неустойки.

Водночас, зазначений в позовній заяві розрахунок суми неустойки не відповідає критерію обґрунтованості, оскільки, не містить визначення суми орендної плати, на яку нараховується неустойка, що не дозволяє суду зробити висновки щодо підстав нарахування визначених в розрахунку сум.

Так, розрахунок основного боргу, як окремий документ, позивачем не надано взагалі. При цьому, позивач обмежився лише зазначенням строку прострочення повернення майна відповідачем та зазначив, що станом на 31.05.2019р. за відповідачем рахувалась заборгованості з орендної плати в сумі 32 485,03 грн.

По-друге, згідно до п. 1 ч. 1 ст.164 ГПК України передбачено до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

В свою чергу пунктом 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердження, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися опис вкладення, чек (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

Разом з тим, додані до матеріалів позовної заяви документи, в порушення вимог ст. 172 ГПК України, не містять опису вкладення, який би підтверджував надсилання відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами.

Так, ТОВ «Одеський механічний завод», в якості доказів про направлення позовної заяви відповідачу з доданими до неї документами, надало лише фіскальний чек та поштову накладну від 05.08.2020р., що не може бути належним доказом надіслання копії позовної заяви відповідачу у розумінні ст. 172 Господарського процесуального кодексу України.

Недотримання приписів ст.162, 164 ГПК України має наслідком застосування положень ч.1 ст.174 ГПК України.

Згідно до ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, з урахуванням наявності вищевикладених недоліків, позовна заява ТОВ «Агро-Рось», на підставі ч.1 ст.174 ГПК України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду: обґрунтованого розрахунку заборгованості з орендної плати та неустойки; належних доказів, підтверджуючих надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

Керуючись ст.ст.162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву товариства з додатковою відповідальністю «Одеський Механічний завод» (вх.№ 2593/20 від 19.08.2020р.) - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду: обґрунтованого розрахунку заборгованості з орендної плати та неустойки; належних доказів, підтверджуючих надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу;

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://od.arbitr.gov.ua

Ухвала набрала законної сили 25.08.2020 року та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.І. Мостепаненко