ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.08.2020 Справа № 914/2119/20

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., розглянувши

заяву фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича, м.Львів

про скасування судового наказу Господарського суду Львівської області від 26.03.2020 р. у справі №914/712/20

за заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», м.Київ

про видачу судового наказу на стягнення грошових коштів у загальній сумі 74376,23 грн з боржника фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича, м.Львів

ВСТАНОВИВ:

26.03.2020 р. Господарським судом Львівської області (суддя Стороженко О.Ф.) видано судовий наказ про стягнення з фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»: кредитної заборгованості у сумі 66666,66 грн, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, у сумі 1564,45 грн, заборгованості за відсотками у вигляді щомісячної комісії у сумі 4755,49 грн, пені за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань за договором у сумі 1389,63грн; стягнення з фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» витрат на судовий збір у сумі 210,20 грн.

19.08.2020 р. на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла заява фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича про скасування судового наказу Господарського суду Львівської області від 26.03.2020 р. у справі №914/712/20 за заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про видачу судового наказу на стягнення грошових коштів у загальній сумі 74376,23 грн з боржника фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича.

Приписами статті 157 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу має містити, зокрема, зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. До заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником, а також клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Із заявою про скасування судового наказу від 26.03.2020 р. боржник звернувся 06.08.2020 р., що вбачається з відмітки підприємства поштового зв`язку на поштовому конверті та описі вкладення, накладної і квитанції АТ «Укрпошта».

Стосовно процесуальних строків подання заяви про скасування судового наказу суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України з 12.03.2020 р. було встановлено карантин, який в подальшому продовжувався та триває і на даний час.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 р., який набрав чинності 02.04.2020 р., розділ X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України було доповнено пунктом 4, який передбачав, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, в тому числі і строки подання заяви про скасування судового наказу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 р., що набрав чинності 17.07.2020 р., п.4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України викладено в такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Також пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень останнього зі згаданих законів було визначено, що процесуальні строки, які були продовжені, в тому числі, відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 18.06.2020 р., встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені на час карантину Законом України від 30.03.2020 р., закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р., тобто через 20 днів після 17.07.2020 р. - 06.08.2020 р.

Заявник подав заяву про скасування судового наказу 06.08.2020 р. - в межах встановленого для подання такої заяви процесуального строку, який було продовжено вищезгаданими Законами до 06.08.2020 р. включно, тому суд погоджується з заявником в тому, що заява подана ним вчасно.

В поданій заяві ФО-П Чайка Р.М. зазначає про безпідставність нарахування і стягнення заборгованості у зв`язку з тим, що банк використав своє право на дострокове стягнення з боржника заборгованості за кредитним договором та змінив на власний розсуд строк виконання зобов`язання за договором, тому з моменту звернення банку до боржника про дострокове стягнення кредиту настав строк виконання договору в повному обсязі і право кредитора нараховувати передбачені договором проценти та інші платежі за кредитом припинилися. Відтак, заявник зазначив, що оскільки строк кредитування сплив 20.01.2020 р., то проценти, пені та комісії, нараховані після цієї дати є незаконними, через що просив скасувати судовий наказ Господарського суду Львівської області від 26.03.2020 р. у справі №914/712/20.

Істотною особливістю розгляду справ у порядку наказного провадження є відсутність спору. Норми ГПК України не ставлять в залежність скасування судового наказу за заявою боржника від обґрунтованості його доводів, викладених у такій заяві, а лише передбачають необхідність зазначення в ній про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Подану заяву про скасування судового наказу суд розцінює як незгоду зі стягнутою за судовим наказом заборгованістю, а тому вважає, що між сторонами виникли правовідносини, які мають спірний характер.

Згідно з ч.3 ст.158 ГПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу.

Враховуючи те, що судом не виявлено підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, приймаючи до уваги доводи боржника про необгрунтованість вимог стягувача, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування судового наказу від 26.03.2020 р. у справі №914/712/20, виданого за заявою АТ КБ «Приватбанк».

Керуючись ст.ст.157, 158, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича про скасування судового наказу задоволити.

2. Скасувати судовий наказ від 26.03.2020 р. у справі № 914/712/20 про стягнення з фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»: кредитної заборгованості у сумі 66666,66 грн, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, у сумі 1564,45 грн, заборгованості за відсотками у вигляді щомісячної комісії у сумі 4755,49 грн, пені за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань за договором у сумі 1389,63 грн; стягнення з фізичної особи-підприємця Чайки Ростислава Михайловича на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» витрат на судовий збір у сумі 210,20 грн.

3. Роз`яснити Акціонерному товариству Комерційному банку «Приватбанк», що банк вправі звернутись до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та не підлягає оскарженню.

Суддя З.П. Гоменюк