ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2020м. ДніпроСправа № 904/2061/20

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" м. Дніпро

до Комунального підприємства "Житлово-комунальна контора" Дніпропетровської обласної ради м. Дніпро

про стягнення вартості недоврахованої електроенергії в розмірі 61716грн.04коп.

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ: Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до Комунального підприємства "Житлово-комунальна контора" Дніпропетровської обласної ради з позовом про стягнення вартості недоврахованої електроенергії в розмірі 61716грн.04коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем вимог законодавства та самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить електропостачальній організації, повз розрахункового прибору обліку без порушення схеми обліку; договір про постачання електричної енергії №030003 від 07.11.2013 ( в редакції додаткової угоди №1/1210 від 07.11.2013), акт про порушення №126089 від 15.05.2018, рішення комісії енергопостачальника у вигляді протоколу №5-19 від 30.05.2018 про нарахування кількості недорахованої електроенергії.

Позивач зазначає, що 15.05.2018 при перевірці дотримання Правил користування електричною енергією представниками позивача було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить електропостачальній організації, повз розрахункового прибору обліку без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом АПВ 2*2,5 мм2 з квартирної магістралі в міжповерховому РЩ сьомого поверху до ламп накалювання. Самовільне підключення виконано приховано, при контрольному огляді виявити неможливо. Порушення виявлено за допомогою технічного засобу ІНН 2 №4881 п/п 21.11.2018. На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення №126089 від 15.05.2018, представник відповідача від підпису відмовився.

За результатами засідання комісії енергопостачальника з розгляду акту про порушення №126089 від 15.05.2018 було прийнято рішення у вигляді протоколу №5-19 від 30.05.2018 про нарахування протягом періоду з 15.05.2015 по 15.05.2018 кількості недоврахованої електроенергії згідно з пунктом 2.9 за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісією регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006р. Сума нарахувань склала 61716грн.04коп. На адресу відповідача направлявся рахунок №111/1496/30-3/5/126089 на суму 61716грн.04коп., залишений без реагування.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

За змістом наявного у матеріалах справи витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 14.04.2020 місцезнаходженням відповідача є: 49000, м. Дніпро, вул. Червона, буд. 20а.

Ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 направлена відповідачу у справі в установленому порядку на адресу, вказану у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань № від 14.04.2020.

Поштова кореспонденція з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 повернулась до суду з відміткою підприємства зв`язку "за закінченням терміну зберігання".

Також ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 21.04.2020 направлялась на електронну адресу відповідача, вказану у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань № від 14.04.2020.

До повноважень господарських судів не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи.

Статтею 93 Цивільного кодексу України встановлено, що місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Згідно із частиною 4 статті 89 Цивільного кодексу України до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом..

Частиною 1 статті 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Положеннями частини 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, відповідача відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України належним чином повідомлено розгляд господарським судом справи №904/2061/20.

Пунктом 10 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020) було встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) №731-IX від 18.06.2020 пункт 4 розділу Х Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України викладений в новій редакції та вказано, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) №731-IX від 18.06.2020 набрав чинності 17.07.2020.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України ( в редакції Закону України №540-IX від 30.03.2020), закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Таким чином, строк на подання відповідачем відзиву на позовну заяву закінчився 06.08.2020.

Предметом доказування у справі є обставини укладання договору, факт самовільного підключення відповідачем струмоприймачів до електричної мережі, з метою безоблікового споживання електричної енергії та наявність правових підстав для застосування до відповідача відповідальності за порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та умов спірного договору.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, встановив.

Додатковою угодою №1/1210 від 07.11.2013 Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго" правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі - постачальник ) та Комунальне підприємство "Житлово-комунальна контора" Дніпропетровської обласної (далі споживач) виклали у новій редакції договір про постачання електричної енергії №030003 від 23.03.1994.

Відповідно до розділу 1 договору постачальник продає електричну енергію споживачу у точці (точках) продажу електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 40,48кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Відповідно до пункту 2.1 договору під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Згідно пункту 4.2.3 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - методика) за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням у разі таких дій споживача:

1) самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

2) пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу або зняття пломб з засобів обліку;

3) інших умов, визначених методикою.

У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження (п. 4.4 договору).

У відповідності до умов пункту 9.8 договору цей договір набирає чинності з 23.03.1994 і укладається на строк до 31.12.2013. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п. 9.8.1 договору).

Доказів визнання недійсним, зміни або припинення вказаного договору матеріали справи не містять.

15.05.2018 було здійснено перевірку дотримання споживачем Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) на об`єкті відповідача за адресою: вул. В. Діївська, 40 в м. Дніпрі.

За результатами перевірки складено акт про порушення №126089 від 15.05.2018, в якому зазначено, що споживачем порушено пункти 3.34, 6.40 ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить електропостачальній організації, повз розрахункового прибору обліку без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом АПВ 2*2,5 мм2 з квартирної магістралі в міжповерховому РЩ сьомого поверху до ламп накалювання. Самовільне підключення виконано приховано, при контрольному огляді виявити неможливо. Порушення виявлено за допомогою технічного засобу ІНН 2 №4881 п/п 21.11.2018.

Відповідно до пункту 5 даного акту про порушення "Перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі, та режим роботи" вимірювання навантаження здійснене при усіх включених струмоприймачах на повну потужність.

Дозволена потужність споживання відповідно до умов договору 1,4кВт. Час роботи струмоприймачів протягом доби 24год.

Вказаний акт підписаний чотирма представниками постачальника електричної енергії, які брали участь у перевірці. Представник споживача, присутній при перевірці, від підпису відмовився, про що в акті зроблено відповідний запис.

У акті про порушення зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 30.05.2018 за адресою: вул. Старокозацька, б. 34, каб. 204.

30.05.2018 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення №126089 від 15.05.2018 прийнято рішення, оформлене протоколом №5-19 про нарахування кількості не облікованої електроенергії. Нарахування здійснено у відповідності до п. 2.9 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електроенергією за 3 роки на суму 61716грн.04коп.

На зазначене засідання комісії з розгляду актів про порушення представник споживача не з`явився.

06.06.2018 позивачем на адресу відповідача направлені протокол засідання комісії №5-19 від 30.05.2018, копія розрахунку недорахованої електроенергії, рахунок на оплату.

Відповідач заборгованість по акту про порушення №126089 від 15.05.2018 у розмірі 61716грн.04коп. не сплатив.

Позивач звернувся до суду із позовом та просить суд стягнути з відповідача вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 61716грн.04коп., що і є причиною виникнення спору.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Так, взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ).

Як встановлено судом, на момент укладення спірного договору діяли Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ).

Однак, станом на 15.05.2018 (під час перевірки, виявлення порушення та складення акта про порушення №126089) діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до пункту 1.1.1 ПРРЕЕ ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

В силу пп.пп. 5, 6, 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ роздрібного ринку електричної енергії Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до ч. 6 ст. 56 Закону України Про ринок електричної енергії постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

В силу приписів ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики тощо.

Пунктом 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, що необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

За приписами п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором

Згідно з пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, акт про порушення №126089 від 15.05.2018 підписано чотирма представниками постачальника, представник споживача від підпису відмовився.

Таким чином, враховуючи приписи пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, господарський суд доходить висновку про те, що акт про порушення №126089 від 15.05.2018 не може вважатися дійсним та слугувати підставою для нарахування споживачу вартості необлікованої електричної енергію за порушення, зафіксоване таким актом, оскільки оформлений позивачем із порушенням вимог ПРРЕЕ.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 30.07.2019 у справі №904/4372/18.

Згідно із ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За встановлених обставин, позивачем не доведено належними доказами виникнення у відповідача зобов`язання по відшкодуванню позивачу вартості недоврахованої електроенергії, спожитої відповідачем шляхом самовільного підключення струмоприймачів до електромережі поза приладом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку, з метою безоблікового споживання електричної енергії, на загальну суму 61716грн.04коп.

З урахуванням вищевикладеного, позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" задоволенню не підлягають.

Згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати у справі покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 129, 165, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Комунального підприємства "Житлово-комунальна контора" Дніпропетровської обласної ради про стягнення вартості недоврахованої електроенергії в розмірі 61716грн.04коп.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст підписаний 21.08.2020.

Суддя Р.Г. Новікова