ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.08.2020 року м.Дніпро Справа № 904/5243/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач)

суддів: Вечірка І.О., Верхогляд Т.А.,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 (суддя Соловйова А.Є.) у справі №904/5243/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон ", м.Дніпро

до відповідача-1: Акціонера Акціонерного Товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

відповідача-2: Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про визнання недійсним договору, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат"

у справі

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

за участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Ланорін", м. Дніпро

про визнання недійсним рішення позачергових Загальних зборів акціонерів

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст обставин справи і рішення суду першої інстанції.

У провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа № 904/5243/19 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" про визнання недійсним рішення позачергових Загальних зборів акціонерів.

До Господарського суду Дніпропетровської області 20.03.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" надійшла позовна заява третьої особи з самостійними немайновими вимогами щодо предмета спору, в якій ТОВ "Кріон" просив суд визнати недійсним договір на підставі якого ОСОБА_1 , набув акції емітовані Акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

Позов мотивований тим, що договір на підставі якого ОСОБА_1 набув акції Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", не спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлений цим договором, що згідно ст. ст. 203,215 ЦК України є підставою для визнання договору недійсним за рішенням суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.05.2020 року по справі №904/5243/19 повернуто заявникові позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" до відповідача-1: Акціонера Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" ОСОБА_1 , відповідача-2: Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" про визнання недійсним договору, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", разом з доданими до неї документами.

Ухвала обґрунтована тим, що поданий ТОВ "Кріон" позов не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у розумінні статті 49 Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню.

2.Короткі узагальнені доводи апеляційної скарги.

Не погодившись із ухвалою місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кріон" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 року та направити справу №904/5243/19 до Господарського суду Дніпропетровської області для вирішення питання про прийняття позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" до Акціонера АТ "ПІВДГЗК" ОСОБА_1 , Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" про визнання недійсним договору, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

В обґрунтування доводів апеляційної скаржник зазначає, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон", як позов третьої особи з самостійними вимогами щодо предмету спору, повинен бути прийнятим до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки обидва позови (первісний позов та позов підприємства) взаємопов`язані і спільний їх розгляд, на думку скаржника є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин, а саме з рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018 та задоволення позову підприємства може бути підставою для відмови в задоволенні первісного позову. Скаржник наполягає, що позов третьої особи з яким він звернувся є саме позовом третьої особи з самостійними вимогами щодо предмету позову в розумінні ст.49 ГПК, та свідчить про помилковість висновку суду першої інстанції та незаконність оскаржуваної ухвали господарського суду від 25.05.2020 року.

3.Узагальнені доводи інших учасників справи.

Акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, погоджуючись, зокрема, з висновками суду першої інстанції.

4. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.06.2020 року, у складі колегії суддів головуючого судді Білецької Л.М. (доповідач), суддів Вечірка І.О., Верхогляд Т.А. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кріон» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 у справі №904/5243/19 та призначено до розгляду у судове засідання на 14.07.2020 року.

14.07.2020 року розгляд апеляційної скарги відкладено у судове засідання на 11.08.2020 року.

Представники сторін у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином.

11.08.2020 року оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті ним рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2020 у справі №904/5243/19 слід залишити без змін з огляду на наступне.

5. Встановлені та неоспорені судом обставини справи і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", в якій просив:

- визнати недійсним прийняте рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018 по питанню 6 порядку денного: "Прийняття рішення про розподіл прибутку товариства";

- визнати недійсним прийняте рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018 по питанню 7 порядку денного: "Прийняття рішення про виплату дивідендів акціонерного товариства за 2013 та 2017 року, затвердження дивідендів за простими акціями Товариства, а також визначення строку, порядку та способу виплати дивідендів".

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався не недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів акціонерів.

20.03.2020 До господарського суду Дніпропетровської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" надійшла позовна заява третьої особи з самостійними немайновими вимогами щодо предмета спору, в якій ТОВ "Кріон" просив суд визнати недійсним договір на підставі якого ОСОБА_1 , набув акції емітовані Акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", яка мотивована тим, що даний договір не спрямований на реальне настання наслідків.

6. Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції.

Згідно із статтею 49 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку. До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Право подати до однієї або декількох сторін позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення позовів третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, встановлених процесуальним законодавством.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини 1 статті 49 Господарського процесуального кодексу України має містити самостійні вимоги саме щодо предмету спору у справі.

При цьому, під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

З огляду на викладене, вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позовних вимог первісного позову є визнання недійсним прийнятого рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018 по питанню 6 порядку денного: "Прийняття рішення про розподіл прибутку товариства"; визнання недійсним прийнятого рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018 по питанню 7 порядку денного: "Прийняття рішення про виплату дивідендів акціонерного товариства за 2013 та 2017 року, затвердження дивідендів за простими акціями Товариства, а також визначення строку, порядку та способу виплати дивідендів".

Водночас, у поданій заяві третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кріон" просить суд, визнати недійсним договір, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерним товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

З викладеного вбачається, що позовна заява заявника безпосередньо не спрямована на предмет спору між позивачем і відповідачем - визнання недійсними рішень Загальних зборів акціонерів.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України, до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу, а відповідно до пункту 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що поданий ТОВ "Кріон" позов не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у розумінні статті 49 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим подана заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, обґрунтовано повернута заявнику.

Аналогічної правової позиції щодо таких обставин дотримується Верховний Суд у постановах від 12.02.2019 по справі № 910/7913/18, від 12.02.2019 по справі № 916/1743/18, від 16.10.2018 по справі № 916/361/18, від 11.10.2018 по справі № 916/454/18.

7. Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу.

Довід скаржника про те, що обидва позови (первісний позов та позов ТОВ "Кріон") взаємопов`язані і спільний їх розгляд, на думку скаржника, є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин, а саме з рішення Загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 21.06.2018, та задоволення позову підприємства може бути підставою для відмови в задоволенні первісного позову не спростовує того, що позовна заява заявника безпосередньо не спрямована на предмет спору між позивачем і відповідачем - визнання недійсними рішень Загальних зборів акціонерів та не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у розумінні статті 49 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів зазначає, що взаємопов`язаність допускається у пред`явленні зустрічного позову по відношенню до первісного, проте позов третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору має містити самостійні вимоги щодо предмета спору, якщо третя особа вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду у справах № 910/7913/18, № 916/2710/18).

Також слід зазначити, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон " подано поза межами строків, встановлених ст. 49 ГПК України.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Кріон" не позбавлене права на звернення до суду з самостійним позовом.

Інших доводів, які б слугували підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, скаржником не наведено.

8. Чи були і ким порушені, невизнані або оспорені права і інтереси особи за захистом яких вона звернулась до суду.

Право скаржника не порушено.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів приходить до висновку, що доводи скаржника не спростовують правомірного та обґрунтованого висновку суду першої інстанції, а ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 у справі №904/5243/19 постановлена з дотриманням норм матеріального і процесуального права, що в силу ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, ухвали - без змін.

10. Судові витрати.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275-280, 282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Кріон" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 у справі №904/5243/19 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2020 у справі №904/5243/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 12.08.2020 року.

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Судді І.О. Вечірко

Т.А. Верхогляд