номер провадження справи 24/63/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.07.2020 Справа № 908/909/20
м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Азізбекян Тетяни Анатоліївни, при секретареві судового засідання Вака В.С.

розглянувши в судовому засіданні матеріали справи № 908/909/20

за позовом: Міністерства оборони України (пр-т Повітрофлотський, буд. 6, м. Київ, 03168, ідентифікаційний код 00034022)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю МІК Трейдопт (вул. Північне шосе, буд. 4, м. Запоріжжя, 69006, ідентифікаційний код 41737375)

про стягнення 1436250,00 грн.

за участю представників:
від позивача: Зінченко С.О., довіреність № 220/555/д від 23.09.2019

від відповідача: Кузнецов І.С., довіреність від 02.01.2020

СУТЬ СПОРУ:

Міністерство оборони України звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю МІК Трейдопт про стягнення пені в сумі 255000,00 грн. та штрафу в сумі 1181250,00 грн. за договором № 286/3/19/139 про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України) від 19.04.2019.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2020 наведену вище позовну заяву передано для розгляду судді Азізбекян Т.А.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 13.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/909/20 за правилами загального позовного провадження. Присвоєно справі номер провадження 24/63/20. Підготовче судове засідання призначено на 20.05.2020.

18.05.2020 відповідачем поданий суду відзив на позовну заяву (від 15.05.2020), в якому просить суд відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою суду від 20.05.2020 відкладено підготовче засідання на 09.06.2020

Ухвалою суду від 09.06.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 29.07.2020.

29.07.2020 відповідачем надані суду додатки: зображення ярлику про виготовлення зразку-еталону товару; зображення ярлику про відібрання контрольного зразку товару.

Відповідно до ст. 222 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання 29.07.2020 за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Оголошений склад суду.

Перевірені повноваження присутніх в судовому засіданні учасників процесу.

Представники сторін оголосили про обізнаність прав та обов`язків, викладених у статтях 42, 46 Господарського процесуального кодексу України.

Відводів складу суду не заявлено.

За приписами ч. 6 ст. 183 ГПК України, якщо під час підготовчого судового засідання вирішені питання, зазначені у частині другій статті 182 цього Кодексу, за письмовою згодою всіх учасників справи, розгляд справи по суті може бути розпочатий у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання.

Учасниками справи надана письмова згода розпочати розгляд справи по суті в судовому засіданні 29.07.2020.

Відповідно до ч. 2. ст. 185 ГПК України судом оголошено про закінчення підготовчого засідання та початок судового розгляду справи по суті.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на договір № 286/3/19/139 про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України), укладений між сторонами 19.04.2019, від час виконання якого та всупереч його умовам відповідачем допущено прострочення постачання товару зокрема, товар у кількості 20 000 штук до військової частини А 2678 поставлено із запізненням на 34 доби, період прострочення 18.07.2019 по 20.08.2019. За порушення строків виконання зобов`язань, на підставі п. 7.3.4 договору, відповідачу нараховано пеня в сумі 255 000,00 грн та 1 181 250,00 грн штрафу. Просить суд позов задовольнити.

Відповідач проти позову заперечує, свою правову позицію виклав у відзиві на позовну заяву, в якому зокрема вказує на те, що не зміг поставити товар у визначений Договором строк не через власну протиправну поведінку або бездіяльність, а через вину позивача, тому заявлені позовні вимоги вважає необґрунтованими та такими, що на його думку задоволенню не підлягають.

В засіданні 29.07.2020 судом, в порядку ст. 240 ГПК України, проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Суд повідомив строк виготовлення повного тексту рішення та роз`яснив порядок і строк його оскарження.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, суд

УСТАНОВИВ:

19.04.2019 Міністерством оборони України (Замовник) в особі заступника директора Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України Лутченка О.М. та Товариством з обмеженою відповідальністю МІК ТРЕЙДОПТ (Постачальник) відповідно до рішення тендерного комітету Замовника (протокол від 08.04.2019 № 75/170/137 укладений Договір про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України ) № 286/3/19/139 з додатками, за умовами якого (п. 1.1.) Постачальник зобов`язався у 2019 році поставити Замовнику футболки та сорочки (18330000-1) (сорочка-поло оливкового та темно-синього кольору) (лот 5 Сорочки (18332000-5) (сорочка-поло оливкового кольору), а Замовник забезпечити приймання та оплату товару в асортименті, кількості і у строки (терміни), вказані в Договорі.

Пунктом 1.2 Договору сторони визначили, що номенклатура товару, передбаченого до поставки по Договору, вимоги згідно яких поставляється товар, строки (терміни) виконання Договору, визначаються специфікацією. Цим же пунктом затверджено Специфікацію до Договору, в якій сторонами погоджено загальна кількість товару 45000,00 шт., з терміном поставки до 17.07.2019. - 20 000 шт., до 21.08.2019 - 20 000 шт., до 20.09.2019 - 5 000 шт.; ціна за одиницю товару без ПДВ 312,50 грн.; ціна товару з ПДВ 16875000,00 грн.

Товар постачається на об`єднанні центри забезпечення після приймального контролю (якості) представниками Головного управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних Сил України. Товар постачається партіями, які формуються відповідно до рознарядки та ростовки Міністерства оборони України, які є невід`ємними частинами Договору. При формуванні кожної партії товару має бути витримана пропорційність за розмірами, яка встановлена ростовкою Міністерства оборони України. (п.,п. 1.5, 1.6 Договору)

Пунктами 2.4, 2.5 Договору визначено, що до початку приймального контролю якості товару Постачальник зобов`язаний надати Замовнику не менше двох зразків товару (контрольні зразки), які перевірені у випробувальній лабораторії на відповідність вимогам нормативної та технічної документації та документації, яка підтверджує їх якість та безпечність. Постачальник зобов`язаний до початку поставки товару за Договором разом з оголошенням письмово повідомити представника про готовність партії товару до приймання та місце здійснення приймального контролю товару за якістю. Після отримання листа разом з оголошення представник Замовника протягом трьох робочих днів розпочинає приймальний контроль товару за якістю у приміщенні вказаному у листі.

Порядок приймального контролю товару визначено п.2.6 Договору.

Так, під час приймального контролю товару за якістю представник замовника перевіряє пакування, маркування та лінійні виміри товару згідно з нормативною або технічною документацією, а також відповідність товару контрольному зразку. Види контролю та обсяг вибірки товару для перевірки визначаються нормативною документацією.

Під час приймального контролю товару представник замовника за участю представника постачальника здійснює відбір зразків товару із партії товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації у випробувальній лабораторії. Кількість відібраних зразків товару, необхідних для перевірки випробувальними лабораторіями, визначається нормативною документацією.

Постачальник зобов`язаний забезпечити у своєму приміщенні окреме зберігання партії товару, з якої відібрано зразки, до надходження результатів лабораторних випробувань.

Представник замовника опечатує відібрані зразки та складає акт відбору зразків товару. Відібрані зразки товару для проведення лабораторних випробувань не входять до загальної кількості партії товару та замінюються постачальником на аналогічні.

Постачальник проводить перевірку відібраних зразків товару у випробувальній лабораторії за власний рахунок.

Обсяг перевірки відповідності зразків товару визначається Міністерством оборони України, дані щодо обсягу перевірки розміщуються на офіційному сайті Міністерства оборони України.

Після отримання результатів лабораторних випробувань постачальник письмово запрошує представника замовника для перевірки результатів випробувань (оригінали протоколів лабораторних випробувань передаються представнику замовника).

У разі незгоди з результатами лабораторних випробувань постачальник має право ініціювати повторний відбір зразків товару відповідно до вимог цього пункту Договору та перевірку не менше ніж у трьох інших випробувальних лабораторіях, або повторно надає відібрані зразки товару відповідно до випробувальної лабораторії, для проведення не менше ніж трьох лабораторних випробувань відповідно до визначеного обсягу перевірки відповідності зразків товару. Результати таких лабораторних випробувань є остаточними. Відповідність товару вимогам нормативної або технічної документації встановлюється за результатами більшості позитивних висновків випробувальних лабораторій.

У разі якщо постачальник не забезпечив у своєму приміщенні окреме зберігання партії товару, з якої відібрано зразки, до надходження результатів лабораторних випробувань, або за результатами приймального контролю виявлено невідповідність товару вимогам нормативної або технічної документації, приймання товару не здійснюється.

Повторний приймальний контроль проводиться відповідно до вимог цього Договору.

Якщо за результатами приймального контролю встановлено відхилення товару вимогам нормативної або технічної документації, зразку еталону чи затвердженому робочому зразку, які не погіршують якість виробу, приймання його за якістю здійснюється в разі погодження цих відхилень з Тилом Збройних Сил України.

Результати приймального контролю товару оформлюються актом приймального контролю товару за якістю.

Товар виготовляється та постачається без поділу на ґатунки, при цьому повинен відповідати вимогам, що пред`являються до виробів першого ґатунку.

У разі постачання товару, який виготовлений за кордоном, постачальник зобов`язаний надати представнику замовника оригінали або завірені копії висновків державної санітарно-епідеміологічної експертизи на виріб, сертифікати відповідності у разі, якщо товар підлягає обов`язкової сертифікації та документи про походження товару. На вимогу представника замовника постачальник зобов`язаний надати завірені копії інших документів про безпечність, відповідність та походження матеріалів.».

Отже, приймальний контроль товару у будь-якому разі здійснюється саме представником Замовника, який відбирає зразки товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації у випробувальній лабораторії. Доки цей обов`язок не здійснить представник Замовника. Після результатів випробувань постачальник і представник Замовника перевіряють результати випробувань, які оформлюються актом приймального контролю товару за якістю.

Відповідно до п. 3.1 Договору ціна Договору становить 16875000,00 грн. з ПДВ.

Товар постачається на умовах DDP склад Замовника відповідно до Міжнародних правил про тлумачення термінів Інкотермс у редакції 2010 року згідно з положеннями Договору, встановленими нормами відвантаження у тарі та упаковці, які забезпечують його збереження під час транспортування, вантажно-розвантажувальних робіт і зберігання в межах термінів, установлених діючими стандартами, тощо. Строк поставки товару визначається специфікацією. Місцем поставки товару є об`єднанні центри забезпечення Тилу Збройних Сил України згідно з рознарядкою та ростовкою Міністерства оборони України, які є невід`ємною частиною договору, з обов`язковим дотриманням передбачених ними вимог до асортименту, кількості, адреси одержувачів Замовника та черговості відвантажень. Датою поставки товару вважається дата вказана одержувачем Замовника в акті приймального контролю якості товару. (п., п. 5.1-5.3 Договору).

Таким чином, дата поставки підтверджується датою складання акту приймального контролю якості товару (завершення Замовником перевірки товару по якості) та датою оформлення видаткової накладної, і поставку неможливо вважати виконаною без завершення процедури приймального контролю товару, який залежить від представника Замовника.

До Договору № 286/3/19/139 від 19.04.2019 сторонами укладено Додаток 1 Рознарядка Міністерства оборони України за Специфікацією та Додаток 2 Ростовка Міністерства оборони України за Специфікацією, в яких визначено: місце постачання товару, поштові адреси, кількість товару і графік постачання. Зазначені Додаток 1 і Додаток 2 підписані Постачальником і Замовником і скріплений печатками сторін.

За умовами п. 6.1.2 Договору Замовник зобов`язався прийняти поставлений товар згідно з належним чином оформленим і підписаним актом приймального контролю якості товару.

Постачальник зобов`язався забезпечити постачання товару у строки, встановлені Договором (п. 6.3.1 Договору).

Спір у справі виник внаслідок порушення відповідачем строків поставки товару, у зв`язку з чим Міністерство оборони України просить суд стягнути з ТОВ МІК ТРЕЙДОПТ пені в сумі 255000,00 грн. та штрафу в сумі 1181250,00 грн. за за порушення умов договору № 286/3/19/139 про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України) від 19.04.2019.

Спірні правовідносини сторін врегульовані договором поставки.

Відповідно до ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За змістом ст. 663 ЦК України продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.

Статтями 525, 526 ЦК України унормовано, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться.

Дана норма кореспондується з приписами ст. 193 ГК України.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

В силу статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Нормами ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Частиною 1 ст. 216 ГК України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

За приписами ст. 230 ГК України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій (неустойка, штраф, пеня). Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з ч. 1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

В ч. 1 ст. 549 ЦК України вказано, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Частиною 2 ст. 231 ГК України передбачено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Отже, виходячи з положень зазначеної норми матеріального права, застосування до боржника, який порушив господарське зобов`язання штрафних санкцій у вигляді пені та штрафу, передбачених абзацом 3 ч. 2 ст. 231 ГК України, можливо при сукупності відповідних умов, а саме: якщо інший розмір певного виду штрафних санкцій не передбачений договором або законом; якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення, пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України, якщо допущено прострочення виконання не грошового зобов`язання, пов`язаного з обігом (поставкою) товарів, виконаних робіт, наданням послуг, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір пені за кожний день прострочення виконання такого зобов`язання та за прострочення його виконання понад тридцять днів додатково вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу з вказаної вартості.

Як вбачається з матеріалів справи, Замовником за Договором про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України) № 286/3/19/139 від 19.04.2019 є Міністерство оборони України, поставка товарів здійснювалася за кошти Державного бюджету України.

Вимоги щодо стягнення пені та штрафу позивач обґрунтовує підпунктом 7.3.4 Договору, яким сторони визначили, що за порушення строків виконання зобов`язання Постачальник сплачує пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості недопоставленого товару за кожну добу затримки, а за прострочення понад 10 днів з Постачальника додатково стягується штраф в розмірі 7 відсотків вказаної вартості Договору.

Виходячи зі змісту зазначених вище норми матеріального права, головною умовою для стягнення з боржника пеня та штрафу є встановлення факту порушенням боржником виконання зобов`язання.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов вищезазначеного Договору, відповідач своєчасно та в повному обсязі виготовив продукцію та готовий був провести її постачання, про що свідчить направлення Листів-запрошень (від 15.07.2019 та від 05.08.2019) до Головного управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних сил України на проведення приймального контролю якості готової продукції.

Також, листом вих. № 2 від 09.07.2019 (вх. № 5114 від 09.07.2019) відповідач звернувся до Головного управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних сил України з Заявкою на проведення перевірки зразка предмета речового майна.

10.07.2019 листом за вих. № 408/5/2557 Головним управлінням розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних сил України надано відповідь про те, що на даний час Комісія з перевірки зразків речового майна не має можливості здійснювати перевірку предметів речового майна, оскільки 26-27 червня 2019 року під час обшуку, проведеного представниками Генеральної прокуратури та Державного бюро розслідувань, вилучено 14 зразків-еталонів та нормативна документація.

Одночасно у листі повідомлено, що питання затвердження контрольних зразків буде вирішено після вирішення питання із вилученими зразками-еталонами та нормативною документацією.

Відповідач листом вих. № 10/40 від 10.07.2019 звернувся до Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України з проханням повідомити строки прийняття продукції, в тому числі за якістю, та розглянути питання внесення змін до Договору в частині строків постачання продукції.

Лист вих. № 10/40 від 10.07.2019 залишено Департаментом державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України без відповіді та задоволення.

09.09.2019 на адресу відповідача надійшла претензія вих. №286/8/56/80 від 03.09.2019 від Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України з вимогою про стягнення пені та штрафу за порушення строків постачання продукції.

У відповіді на претензію (№30-0819/5 від 30.09.2019) відповідач зазначив, що вана є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Позивач зазначив, що відповідач порушив строки виконання зобов`язань з поставки продукції на 34 дні.

Однак, позивач не бере до уваги, що прострочка поставки продукції відбулась саме з вини Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України, оскільки Департамент державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України не зміг своєчасно провести перевірку зразків речового майна (процедуру приймального контролю товару), у зв`язку з тим, що 26-27 червня 2019 року під час обшуку, проведеного представниками Генеральної прокуратури та Державного бюро розслідувань, вилучено 14 зразків-еталонів та нормативна документація.

Відповідно до частини 3 статті 220 ГК України, боржник не вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, поки воно не може бути виконано внаслідок прострочення кредитора.

Згідно ч. 2 ст. 218 ГК України, учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Проте, у взаємовідносинах між сторонами за Договором прострочення поставки товару взагалі відсутнє, адже саме Департамент державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України безпідставно ухилився відібрати зразки товару для перевірки відповідності і цим самим розпочати процедуру приймального контролю товару, про що свідчать вищенаведені докази.

Таким чином, відповідач не зміг поставити товар у визначений Договором строк не через власну протиправну поведінку або бездіяльність.

Відповідачем додатково надано до матеріалів справи: 1) виготовлення зразку-еталону товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації у випробувальній лабораторії сорочки-поло, здійснене 13.08.2019; 2) відібрання контрольного зразку товару для перевірки відповідності і подальшого проведення процедури приймального контролю товару, здійснене 14.08.2019р.

Зображення обох ярликів є доказом вчинення Міністерством оборони України із запізненням дій, які через несвоєчасність вчинення призвели до неможливості своєчасно зробити постачальнику ТОВ «МІК Трейдопт» поставку в обумовлений договором №286/3/19/139 від 19.04.2019 строк.

Відповідно до ч., ч. 1-4 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ст. 74 ГПК України обов`язок доказування і подання доказів віднесено на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи відсутність факту порушення зобов`язань з боку відповідача з поставки товару за договором № 286/3/19/139 від 19.04.2019, то підстави притягнення відповідача до господарсько-правової відповідальності у вигляді стягнення пені та штрафу також відсутні.

За таких обставин, позовні вимоги є не обґрунтованими та таким, що не підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 129 ГПК України судовий збір покладаються на позивача.

Керуючись ст., ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 10.08.2020.

Суддя Т.А. Азізбекян