ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

29.07.2020 Справа № 917/273/20

за позовною заявою Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури, проспект Свободи , 4-а, м.Кременчук, Полтавська область, 39600 в інтересах держави

до 1. Кременчуцької міської ради Полтавської області, пл. Перемоги, 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600

2.Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест", вул.Жилянська, 58, офіс.14, м. Київ, 01033

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди землі та скасування його реєстрації

Суддя Кльопов І.Г.

Секретар Павленко С.М.

Представники сторін згідно протоколу судового засідання.

Обставини справи: 17.02.2020 до Господарського суду Полтавської області надійшов позов Заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури в інтересах держави до Кременчуцької міської ради Полтавської області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест", в якому просив суд:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення 21 сесії 7 скликання Кременчуцької міської ради Полтавської області від 11.05.2017 в частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 4982 кв.м., кадастровий номер :08:002:0432 для закінчення будівництва об"єкта незавершеного будівництва - будинку охорони та будівництва 9 - поверхового житлового будинку по вул.Небесної Сотні, а районі жилого будинку №53 на території м.Кременчука Полтавської області та передачі її в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест" строком на 3 роки.

2. Визнати недійсним договір оренди земельної ділянки кадастровий номер :08:002:0432 площею 4982 кв.м., яка розташована на території м. Кременчука Полтавської області по вул. Небесної Сотні, в районі будинку №53, укладений 20.06.2017 між Кременчуцькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест", зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 17.07.2017, номер запису про інше речове право: 21482127.

3. Скасувати запис про Державну реєстрацію права оренди земельної ділянки площею 4982 кв.м., кадастровий номер :08:002:0432 під номером 21482127.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 20.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 19.03.2020.

03.03.2020 за вхід. №2596 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому відповідач 2 заперечує проти задоволення позовних вимог.

16.03.2020 за вхід. №2980 від відповідача 2 надійшов відзив на позов, в якому відповідач 2 заперечує проти задоволення позовних вимог.

27.03.2020 за вхід. №3515 від Кременчуцької місцевої прокуратури надійшла відповідь на відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест".

Від Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест" 10.04.2020 надійшли заперечення на відповідь на відзив Кременчуцької місцевої прокуратури (вхід. №4127)

10.04.2020 за вхід. №4158 від Кременчуцької міської ради Полтавської області надійшов відзив на позов.

29.07.2020 від відповідач 2 надійшло клопотання про залишення позову без розгляду (вх. № 8074)

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, господарський суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, з огляду на наступне.

Позовні вимоги прокурором обґрунтовано тим, що Кременчуцької міською радою Полтавської області рішенням 21 сесії 7 скликання від 11.05.2017 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 4982 кв.м., кадастровий номер :08:002:0432 для закінчення будівництва об`єкта незавершеного будівництва - будинку охорони та будівництва 9 - поверхового житлового будинку по вул. Небесної Сотні, в районі жилого будинку № 53 на території м. Кременчука Полтавської області та передачі її в оренду ТОВ "Моноліт Буд Інвест" строком на 3 роки. На підставі даного рішення 20.06.2017 між Кременчуцькою міською радою та ТОВ "Моноліт Буд Інвест" укладено договір оренди земельної ділянки к.н. :08:002:0432 площею 4982 кв.м., яка розташована на території м. Кременчука Полтавської області по вул. Небесної Сотні, в районі будинку №53 для закінчення будівництва об`єкта незавершеного будівництва - будинку охорони та будівництва 9-поверхового жилого будинку. Оскаржуване рішення прийнято з порушенням вимог ст.ст. 124, 134 Земельного кодексу України. Невідповідність спірного рішення міської ради та договору оренди землі вимогам ст.ст. 124, 134 Земельного кодексу України є підставою для визнання незаконними та скасування вказаного рішення та визнання недійсними договору оренди.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано в статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

На виконання частин третьої - п`ятої статті 53 ГПК України і частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор при поданні позовної заяви обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави Кременчуцькою міською радою.

Так, у позовній заяві прокурором зазначено, що Кременчуцька міська рада не лише не здійснила захист, але й сама допустила порушення, а тому є відповідачем у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 (провадження 12-194гс19) звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

У даному разі, законодавством визначено інший орган, уповноважений від імені та в інтересах держави здійснювати контроль за дотриманням земельного законодавства у тому числі під час прийняття рішення про надання земельної ділянки у користування або власність.

При цьому, правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля визначні Законом України «Про державний контроль за використанням та охороною земель».

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі віднесено, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; внесення до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотань щодо: приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель.

Згідно з абз. 4 ст. 15-2 Земельного кодексу України: «До повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.»

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р, № 15 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

При цьому, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань: організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за:

веденням державного обліку і реєстрацією земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель;

виконанням умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту під час проведення гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов`язаних із порушенням ґрунтового покриву, своєчасним проведенням рекультивації порушених земель в обсягах, передбачених відповідним робочим проектом землеустрою;

дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок;

дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Відповідно до підпункту 25-5 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 № 15 Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань вносить у встановленому порядку до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотання щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель.

Зазначене свідчить, що органи Держгеокадастру можуть виконувати, зокрема, дві абсолютно різні функції, а саме:

1.Функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності;

2. Функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Натомість у даному разі прокурором не надано доказів на підтвердження обставин щодо невиконання, неможливість виконання або неналежне виконання органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, який є суб`єктом владних повноважень, владних управлінських функцій щодо захисту інтересів територіальної громади міста Кременчука.

При цьому, суд зазначає, що матеріали справи містять Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об`єкту - земельної ділянки від 08.07.2019 №491-ДК/654/АП/09/01/-19. Так, Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області проведена перевірка дотримання вимог земельного законодавства під час надання та використання земельної ділянки площею 0,4982 га кадастровий номер :08:002:0432, по вул. Небесної Сотні, в районі будинку № 53, у м. Кременчуці Полтавської області. В зв`язку зі зверненням Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області від 13.02.2019 року №120-3985-17 проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства під час надання та використання земельної ділянки площею 0,4982 га кадастровий номер :08:002:0432 по вул. Небесної Сотні, в районі будинку №53 у м. Кременчуці Полтавської області. За результатами перевірки встановлено, що вищевказана земельна ділянка комунальної форми власності, землі житлової та громадської забудови - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, перебуває в оренді ТОВ «Моноліт Буд Інвест» для закінчення будівництва об`єкта незавершеного будівництва - будинку охорони та будівництва 9-поверхового жилого будинку. Договір оренди землі від 20.06.2017 року, укладений між Кременчуцькою міською радою та ТОВ «Моноліт Буд Інвест» строком на 3 (три) роки. Право оренди земельної ділянки зареєстровано 17.07.2017 року. Порушення вимог земельного законодавства під час надання та використання земельної ділянки не виявлено.

Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

У даному разі, після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів суд установив відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, тому позовну заяву заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури до Кременчуцької міської ради Полтавської області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Моноліт Буд Інвест" про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди землі та скасування його реєстрації - суд залишає без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, судовий збір у розмірі 6306,00грн., сплачений платіжними дорученнями: № 128 від 03.02.2020 та № 2252 від 20.12.2019 підлягає поверненню з Державного бюджету на підставі п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись статтями 86, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без розгляду.

2. З Державного бюджету України повернути Прокуратурі Полтавської області (м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави, 7, ) 543,00грн. - судового збору, сплаченого платіжним дорученням №128 від 03 лютого 2020 року та 5763,00грн. судового збору, сплаченого платіжним дорученням №2252 від 20 грудня 2019 року, оригінали яких знаходяться в матеріалах справи № 917/273/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу складено та підписано 03.08.2020.

Суддя Кльопов І.Г.