ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2020 року Справа № 923/1019/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Литвинової В.В. при секретарі Горголь О. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Спортивного клубу "Вікторія" м.Херсона, м. Херсон

до Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м. Херсон

про визнання недійсним рішення

за участю представників:

від позивача: не прибув;

від відповідача: Литовський І. С.

25.11.2019 року до Господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява від 22.11.2019 Спортивного клубу "Вікторія" м. Херсона (далі - позивач, споживач, СК «Вікторія») до Херсонського міськрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства "Херсонобленерго", в якій позивач просить визнати недійсним рішення комісії по розгляду актів про порушення Херсонського міськрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства "Херсонобленерго", яке оформлено протоколом від 17.10.2019 № 88.

Ухвалою суду від 28.11.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 24.12.2019 зупинено провадження у справі до винесення рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі № 910/17955/17. Ухвалою суду від 13.05.2020 провадження у справі поновлено.

18.05.2020 від позивача у справі надійшло клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем. Ухвалою суду від 26.05.2020 задоволено вищевказане клопотання, визначено відповідачем у справі - Акціонерне товариство "Херсонобленерго" (відповідач, постачальник, товариство).

Ухвалою суду від 23.06.2020 р. закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Від представника позивача на електронну адресу суду 11.08.2020 надійшло клопотання про проведення судового засідання за відсутності представника, у зв`язку зі спалахом вірусної інфекції в м.Херсоні. В клопотанні представник Позивача наполягає на задоволенні заявлених позовних вимог.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до вимог абзацу 7 п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі - Правила) - акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). На думку Позивача, Відповідачем порушений встановлений порядок розгляду акту про порушення Правил №131568 від 13.05.2019 р., що є підставою для визнання недійсним рішення комісії по розгляду актів про порушення, яке оформлено протоколом від 17.10.2019 №88. Звертає увагу суду, що строк з дати проведення експертизи до дати проведення засідання комісії по розгляду актів про порушення перевищує строк, визначений абзацом 7 п.8.2.6. Правил. Позивач стверджує, що рішення відповідача, оформлене протоколом №88 від 17.10.2019, грунтується на недійсному документі - акті про порушення Правил, який підлягає скасуванню відповідно до вимог чинного законодавства. Також Позивач наполягає, що Відповідачем порушено вимоги абзацу 9 п.8.2.6. Правил, оскільки Позивачу не надано копію протоколу, а направлено документ під назвою «Витяг з протоколу»; Позивач досі не отримав рішення комісії відповідача по розгляду акту про порушення Правил.

Відповідач проти позову заперечує з підстав, викладених у відзиві: посилання Позивача на сплив строку для розгляду Акту вважає необгрунтованими з огляду на приписи п.8.2.6. Правил роздрібного ринки електроенергії. Акт про порушення № 131568 складено 13.05.2019 р. - останнім днем прийняття рішення за ним є 12.07.2019 р. В той же час, зазначений Акт фактично було розглянуто 11.06.2019 р., що підтверджується Протоколом № 47, відповідно до якого (та за результатами проведення відповідачем експертизи лічильника електроенергії № 24/05 від 28.05.2019 р.), задля підтвердження безпосереднього втручання Позивача у прилад обліку, наслідком якого стало пошкодження - прилад обліку було направлено до Херсонського НДЕКЦ. Такі дії товариства відповідають абзацу 2 п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (затв. Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р., втратила чинність 27.07.2019 р,- була чинною на дату розгляду Акту).

Заслухавши пояснення представника відповідача, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши у судовому засіданні докази, якими вони обґрунтовуються, господарський суд

в с т а н о в и в:

27 квітня 2004 року між Сторонами укладено Договір про постачання електричної енергії № 616 (далі за текстом - Договір), Додатковою угодою до нього 01.12.2009 р. (п.1) Сторони досягли згоди привести Договір про постачання електричної енергії від 27.04.2004 р. у відповідність до чинних на той час Правил користування електричною енергією шляхом викладення його та додатків до нього єдиним змістом з відповідними змінами та доповненням у редакції Додатку №1 до даної Додаткової угоди (а.с.53-60).

Відповідно до розділу І Договору Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок останнього, а Споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Відповідно із п. 2.1. Договору - Сторони зобов`язались під час виконання умов цього договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, керуватися законодавством України та Правилами користування електричною енергією (затверджені Постановою НКРЕ України від 31.07.1996 р. № 28, втратили чинність. З 19.04.2018 р. набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП№ 312 від 14.03.2018р., далі - Правила, ПРРЕЕ).

Пунктом 4.2.3. Договору передбачено, що Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів, зазначених в Додатку № 4 до Договору ("Перелік струмоприймачів встановлених на об`єкті споживача") та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Матеріалами справи підтверджується, що Сторонами були підписані відповідні додатки до Договору.

Судом встановлено, що 13 травня 2019 року працівниками АТ "Херсонобленерго" було виявлене порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії (затверджені Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 р., надалі - ПРРЕЕ, Правила):

п. 2.3.4., п.п. 8 п. 5.5.5. - пошкодження приладу обліку, а саме (мовою оригіналу): "... виявлено пошкодження ел. лічильника № 0284454; тип НІК 2301АП2. При обстеженні виявлено тріщини в місцях кріплення - гайок пломбувальних гвинтів та клейка суміш не заводського зклеювання в місцях кріплення між частинами корпусу ел. лічильника, також в середині корпусу ел. лічильника видно уламки пластмасових частин та не закріплений гвинт, явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку. Споживач з приводу пошкодження приладу обліку до ХМВКО не звертався ".

Згідно приписів п. 2.3.4., п.п. 8 п. 5.5.5. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені; споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 4.4. Договору передбачено, що у разі виявлення однією із Сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій, чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників Сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акту свої зауваження, що узгоджується із п.8.2.5. ПРРЕЕ, яким визначено, що, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, який підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення. При цьому - у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення - в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами за умови посвідчення їх осіб. В такому випадку Споживач також має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Матеріалами справи підтверджується, що 13.05.2019 р. представниками АТ "Херсонобленерго" у присутності уповноваженої особи Позивача - Руденко Лариси Іванівни - було складено Акт про порушення № 131568, в якому й було зафіксовано зазначене вище порушення. Акт було підписано з боку Товариства двома представниками: інспектором ХМВКО Чернявським Романом Івановичем (посв. № 3282) та інспектором Лущиком Владиславом Михайловичем (посв. № 3516). Акт також було підписано незаінтересованими особами (які не є працівниками АТ "Херсонобленерго"): ОСОБА_1 (паспорт № НОМЕР_1 від 01.08.2016 р., місце проживання: АДРЕСА_1 ) та Колісником Віктором Вікторовичем (паспорт НОМЕР_2 , виданий Дніпровським РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області 13.07.1998 р., місце проживання: АДРЕСА_2 ). Представник Позивача від підпису Акту відмовилась - про що нею було власноручно зроблено відповідний запис в Акті.

Судом з`ясовано, що під час перевірки прилад обліку вилучено за Актом про заміну засобу вимірівальної техніки № 200990, упаковано в поліетиленовий пакет та опломбовано пломбою № С51741134 - про що складено Акт про пломбування засобу вимірювальної техніки та встановлення індикаторів № 208605 у присутності вищезазначеного представника споживача та підписано останнім. Відповідний запис також міститься у п. 9 Акту про порушення.

Відповідач у відзиві зазначає, що за Актом-повідомленням № 15/1 від 13.05.2019 р. прилад обліку було направлено до "Херсонобленерго" з метою визначення причин пошкодження; Позивач був повідомлений як про дату та час проведення експертизи, так і про проведення експертизи без його участі (в разі неприбуття у зазначений термін), що підтверджується підписом представника СК "Вікторія" м. Херсона на Акті.

Судом встановлено, що 28.05.2019 р. комісія АТ "Херсонобленего" у складі начальника служби комерційного обліку, інженерів та держповірника, у присутності представника Позивача - склали Акт проведення експертизи лічильника електроенергії № 24/05,в якому зазначили: "Корпус лічильникапошкоджений, а саме - на цоколі зі зворотної сторони є тріщини в пластмасі навколо різьбових втулок, в які вкручені пломбувальні гвинти. В середині корпусу зруйнована пластмасова втулка кріплення плати, частини цієї втулки розсипані в середині лічильника. Наявні сліди білої речовини на з`єднанні цоколя та прозорої кришки ... Під час дослідження лічильник не відкривався та цілісність пломб не порушувалась ... Лічильник потребує додаткових досліджень".

23.07.2019р., із супровідним листом за вих. № 23/17-036329 Відповідач направив прилад обліку до Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

30.07.2016 р. Херсонським НДЕКЦ МВС України надано Висновок експертного дослідження № 34-ТР/Д, відповідно до якого: "Електролічильник НІК 2301 АП2 №0284454, містить механічні пошкодження у вигляді: тріщин, відколів та відсутності частини полімерного матеріалу кришки, в місці розташування каналів кріплення для пломбувальних гвинтів ... сліди у вигляді напливу білої напівпрозорої речовини з верхньої торцевої та двох бічних сторін у місці з`єднання кришки з корпусом лічильника тріщин, зсувів та відсутності фрагментів полімеру на нижніх гніздах кріплення для пломбувальних гвинтів (в поглибленнях на задній стінці корпусу електролічильника); від`єднання верхнього та нижнього правого гнізд кріплення для пломбувальних гвинтів від корпусу ... вищеописані механічні пошкодження лічильника утворені шляхом розколювання (розламування) полімерного матеріалу ... В результаті цього пломбувальний гвинт без пломбувального елемента вигвинчувався ... верхнє та нижнє праве гнізда кріплення (разом з пломбувальними гвинтами, пломбами та пломбувальними елементами (дротом)) разом з кришкою від`єднувались від корпусу лічильника. В подальшому кришка повторно встановлювалася на корпус лічильника з подальшим маскуванням факту її від`єднання від корпусу шляхом повторного вгвинчування пломбувального гвинта без пломбувального елемента в нижнє ліве гніздо для пломбувального гвинта, поміщення верхнього та нижнього правого гнізд кріплення в місця, де вони раніше знаходилися, а сама кришка приклеювалася до корпусу електролічильника».

15.08.2019 р., відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ рекомендованим листом №66/07-040825 (а.с.95) Позивача було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення за результатами проведеної експертизи по Акту. СК "Вікторія" м. Херсона отримав дане запрошення, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення, але на засідання комісії не з`явився.

17.10. 2019 р на засіданні комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № 131568 від 13.05.2019 р. та з урахуванням приписів Правил, було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії: 14869 кВт/год. на загальну суму 41 686,29 грн. У зв`язку із відсутністю Споживача на засіданні комісії, 22.10.2019 р. рекомендованим поштовим відправленням на його адресу із супровідним листом за вих. № 66/07-054025 - було направлено витяг з протоколу засідання комісії та розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, платіжні документи (додатковий рахунок по Акту №131568 на суму 41 686,29 грн. та рахунок за проведення експертизи на суму 506,52 грн.).

Судом встановлено, що Позивач отримав дане поштове відправлення 01.11.2019 р. (а.с.97).

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Отже, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

За умовами частини першої статті 193 Господарського кодексу України та статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов закону, інших правових актів, договору, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулювання відносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України "Про ринок електричної енергії".

В силу частини першої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушенням на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, №312 від 14.03.2018.

В силу пунктів 11.9.1, 11.9.4 Розділу ХІ Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №310 від 14.03.2018, безобліковий відбір електричної енергії з системи розподілу, а також від технологічних мереж основного споживача не допускається. Фіксація та визначення обсягів несанкціонованого відбору електричної енергії з системи розподілу здійснюється відповідно до Правил роздрібного ринку.

За умовами підпунктів 5, 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів, а також не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пункт 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії містить перелік визначень понять, які вживаються у цих Правилах, зокрема:

- акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;

- засоби комерційного обліку електричної енергії - узагальнена назва засобів, які використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (засоби вимірювальної техніки, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до процедур, визначених Кодексом комерційного обліку;

- необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно;

- самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи.

У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором (пункт 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії).

Згідно з пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

За приписами п. 8.2.6. ПРРЕЕ Акт про порушення, не розглянутий у визначеному ПРРЕЕ порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Як було зазначено вище - Акт про порушення № 131568 складено 13.05.2019 р. - останнім днем прийняття рішення за ним є 12.07.2019 р. В той же час, зазначений Акт фактично було розглянуто 11.06.2019 р., що підтверджується Протоколом № 47 (а.с.67), відповідно до якого (та за результатами проведення відповідачем експертизи лічильника електроенергії № 24/05 від 28.05.2019 р.), задля дослідження безпосереднього втручання Позивача у прилад обліку, наслідком якого стало пошкодження - прилад обліку було направлено до Херсонського НДЕКЦ. Такі дії товариства відповідають абзацу 2 п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (затв. Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р., втратила чинність 27.07.2019 р, була чинною на дату розгляду Акту).

Будь-які докази на підтвердження порушення працівниками відповідача порядку складення акту про порушення №131568 від 13.05.2019 або наявності недоліків (дефектів) зазначеного акту у матеріалах справи відсутні та позивачем до суду не подані.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог та визнання недійсним рішення комісії по розгляду актів про порушення Херсонського міжрайонного відділення комерційного обліку Акціонерного товариства «Херсонобленерго», яке оформлено протоколом від 17.10.2019 №88.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Бочаров проти України" наголошує на тому, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом", проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу частини першої статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі "Серявін та інші проти України", № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до положень частин 1 та 3 ст. 74, 76 - 79 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З`ясувавши викладені обставини, дослідивши у судовому засіданні подані докази, оцінивши аргументи учасників справи, суд дійшов висновку, що права Позивача, за захистом яких він звернувся до господарського суду, - не були порушені Відповідачем, тому заявлені Позивачем вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 233, 236 - 238, 240, 241, 256, 257, підпунктами 17.1, 17.5. підпункту 17, пункту 1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України,

у х в а л и в:

1. Відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Дата складання повного рішення 13 серпня 2020

Суддя В.В.Литвинова