УХВАЛА

м. Київ

30.07.2020Справа № 910/261/20
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Юрковської В.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України (вул. Феодосіївська, д. 2, м. Дніпро, 49005) в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (Повітрофлотський проспект, буд. 6, м. Київ, 03168), Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління (вул. Феодосіївська, буд. 13, м. Дніпро, 49000) до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ» (вул. Вишгородська, буд. 4, офіс 4, м. Київ, 04074) про стягнення штрафних санкцій та повернення суми невикористаної попередньої оплати (авансу) у загальному розмірі 2 966 898,69 грн,

Представники сторін:

від прокуратури: Касяненко Д.М.;

від позивача (МОУ): Барда С.Ю.;

від позивача (СТКЕУ): Удод Б.В.;

від відповідача: Пономаренко К.П.

В С Т А Н О В И В:

До Господарського суду міста Києва надійшла зазначена позовна заява та передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ» на користь Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління штрафні санкції за договором підряду у розмірі 1916298,50 грн, невикористану попередню оплату (аванс) за договором підряду у розмірі 1050600,19 грн; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ» на користь Військової прокуратури Південного регіону України судовий збір у розмірі 44503,48 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що між Східним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням (як замовником) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» (як генпідрядником) був укладений договір підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018. Станом на 07.11.2019 генпідрядником не виконано зобов`язання відповідно до умов договору щодо завершення виконання робіт, у зв`язку із чим відповідач має сплатити штрафні санкції та суму невикористаної попередньої оплати (авансу).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2020 позовну заяву Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху отримано позивачем 03.02.2020, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

12.02.2020, 14.02.2020, 18.02.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли заява про усунення недоліків позовної заяви з доданими до неї документами, додаткова заява та клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 19.03.2020. Запропоновано відповідачу у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позовну заяву, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, запропоновано позивачу у строк не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати відповідь на відзив в порядку ст. 166 Господарського процесуального кодексу України, а також визначено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

17.03.2020 до суду надійшов відзив ТОВ «Капітал Інвест Строй» на позовну заяву, у якому останній просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що зазначені у позовній заяві суми невиконаних робіт є завищеними, адже включають в себе роботи, які фактично виконані генпідрядником. В умовах договору підряду не передбачено обов`язків щодо надання генпідрядником звітів про використання коштів попередньої оплати (авансу), не встановлено жодних вимог щодо форми та змісту таких звітів, а тому позовна вимога щодо повернення коштів попередньої оплати (авансу) також не підлягає задоволенню.

У зв`язку із установленням в Україні карантину у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215, від 20.03.2020 №242, від 25.03.2020 №239, від 29.03.2020 №241, від 02.04.2020 №255), судове засідання у справі № 910/261/20 призначено на 21.05.2020.

26.03.2020 Уповноважена особа Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління подала до суду відповідь на відзив, у якому просила позовну заяву задовольнити, посилаючись на те, що генпідрядник порушив зобов`язання щодо виконання робіт в терміни, встановлені договором, а тому залишки невиконаних робіт та їх вартість визначені шляхом проведення розрахунків за кожним етапом окремо. Також відповідачем не виконано зобов`язань за договором підряду щодо звітування використання попередньої оплати (авансу).

06.04.2020 від Міністерства оборони України до суду надійшла відповідь на відзив, у якому останній також просив задовольнити позов Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України.

06.04.2020 Військовий прокурор Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України подав до суду відповідь на відзив, у якому зазначав, що невиконання генпідрядником своїх обов`язків за договором тягне за собою незабезпечення особового складу Збройних Сил України казармами, унеможливлює його розквартирування та впливає на бойову готовність військових частин, що порушує інтереси держави в оборонній сфері та завдає прямої матеріальної шкоди у вигляді коштів сплаченого авансу.

21.05.2020 розгляд справи відкладено на 18.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.07.2020.

16.07.2020 відповідач подав до суду клопотання про долучення письмових доказів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.07.2020 у задоволенні клопотання Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено.

16.07.2020 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки крім того, що така подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, ще й у зв`язку з ненаданням військовим прокурором документів, підтверджуючих відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

16.07.2020 відкладено судове засідання на 30.07.2020.

30.07.2020 Військовий прокурор Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України подав до суду заперечення на клопотання про долучення письмових доказів, а представник Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління заперечення проти клопотання відповідача про долучення письмових доказів та про залишення позовної заяви без розгляду.

У судове засідання 30.07.2020 прибули представники сторін, надали пояснення по справі.

Дослідивши матеріали справи та розглянувши подану відповідачем заяву про залишення позову без розгляду, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Матеріали справи свідчать, що Військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України на адресу Міністерства оборони України направлено лист від 19.12.2019 №3-6-5594/3вих-19 щодо інформування про вжиті заходи, спрямовані на відновлення порушених інтересів держави внаслідок порушення виконавцем умов договорів підряду.

23.12.2019 на адресу Східного територіального юридичного відділу Міністерства оборони України та Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління направлено листи з вихідним номером 3-6-5634вих-19 щодо інформування про вжиті заходи, спрямовані на відновлення інтересів держави.

На адресу Військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону надійшов лист від Східного територіального юридичного відділу Міністерства оборони України від 26.12.2019 за вихідним номером 643. З відповіді вбачається, що Міністерство оборони України не зверталось до суду з позовною заявою з метою стягнення штрафних санкцій та сплаченого авансу за порушення умов договору підряду №207/2018/207 від 13.07.2018.

У листі, що надійшов від Східного квартирно-експлуатаційного управління від 23.12.2019 №516/ю/5647, повідомлено, що Східне ТКЕУ зверталось до Господарського суду м. Києва з позовом до ТОВ «Капітал Інвест Строй» про виплату штрафних санкцій та повернення суми авансу, однак позовну заяву було повернуто заявнику у зв`язку з порушенням порядку об`єднання позовних вимог.

Разом з тим, у вказаних листах прокуратури відсутнє повідомлення адресатів про намір звернутись до суду з відповідним позовом, а лише викладене прохання про надання запитуваних відомостей.

Суд зазначає, що відсутність повідомлення Східного ТКЕУ та Міністерства оборони України про намір звернутись з відповідним позовом до суду, подання якого обумовлене невиконанням ТОВ «Капітал Інвест Строй» договору підряду від 13.07.2018 №206/2018/206, є порушенням імперативного припису ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Судом також врахована правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18, згідно з якою бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті. Втім, у перелічених у цій статті випадках ідеться про активні дії компетентного органу, який як учасник процесу та сторона спору (позивач) не підтримує позовних вимог або подає заяву про залишення позову без розгляду чи про відмову від позову. Якщо ж позов подано прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, і такий орган не здійснює процесуальних дій як позивач, його представник не з`являється у судові засідання, а суд уже після відкриття провадження у справі встановлює, що прокурор не підтвердив підстави для представництва, то, як і зазначено у пункті 54 цієї постанови, позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Такого ж висновку щодо застосування наведеної норми процесуального права дійшов і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 19.02.2019 у справі № 925/226/18.

Враховуючи викладене, зважаючи на встановлені судом фактичні обставини, а саме те, що у листі, що надійшов від Східного квартирно-експлуатаційного управління від 23.12.2019 №516/ю/5647, повідомлено, що Східне ТКЕУ зверталось до Господарського суду м. Києва з позовом до ТОВ «Капітал Інвест Строй» про виплату штрафних санкцій та повернення суми авансу, а Міністерство оборони України просто на даний час не зверталось до суду з позовною заявою з метою стягнення штрафних санкцій та сплаченого авансу за порушення умов договору підряду №207/2018/207 від 13.07.2018, суд дійшов висновку про відсутність підстав для представництва Військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України інтересів держави в особі Міністерства оборони України та Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління в межах даного спору, а отже, наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, суд роз`яснює, що сплачений прокуратурою судовий збір за розгляд даного позову може бути провернутий прокуратурі за її відповідним клопотанням на підставі ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд

УХВАЛИВ:

Позов Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України (вул. Феодосіївська, д. 2, м. Дніпро, 49005) в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (Повітрофлотський проспект, буд. 6, м. Київ, 03168), Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління (вул. Феодосіївська, буд. 13, м. Дніпро, 49000) до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ» (вул. Вишгородська, буд. 4, офіс 4, м. Київ, 04074) про стягнення штрафних санкцій та повернення суми невикористаної попередньої оплати (авансу) у загальному розмірі 2 966 898,69 грн - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст.ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 06.08.2020

Суддя В.О.Демидов