УХВАЛА

м. Київ

05.08.2020Справа № 910/8576/20
Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є. розглянувши матеріали позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмет спору Автокооперативу по будівництву та експлуатації авто гаражів «Мотор» у справі № 910/8576/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Траст Еко"

до Обслуговуючого кооперативу "Гаражно - будівельно - експлуатаційний кооператив "Мотор"

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біловар Ірина Олександрівна

про визнання права власності та скасування рішення

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Траст Еко" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Обслуговуючого кооперативу "Гаражно - будівельно - експлуатаційний кооператив "Мотор" (далі - відповідач) про:

- визнати право власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Траст Еко" на 20% частки нежитлового приміщення, розташованого за адресою: м. Київ, Проспект Науки, 49-Г, загальною площею 59, 1 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер № 52089444 від 28.04.2020 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Біловар Ірини Олександрівни.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.2020 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб усунення недоліків.

У встановлений судом строк позивачем було усунуто недоліки вказані в ухвалі Господарського суду міста Києва від 22.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2020 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справу третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Біловар Ірину Олександрівну, підготовче засідання призначено на 03.08.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.07.2020 виправлено описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 03.07.2020.

31.07.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Автокооперативу по будівництву та експлуатації авто гаражів «Мотор» надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в якій заявник просить суд:

- скасувати державну реєстрацію права власності Обслуговуючого кооперативу "Гаражно - будівельно - експлуатаційний кооператив "Мотор" (, місцезнаходження: 03083, м. Київ, проспект Науки, буд. 49) на об`єкт нерухомого майна: нежитлові будівлі загальною площею 59, 1 кв.м. (будівля А , загальною площею 19, 7 кв. м.; будівля Б, загально площею 20, 1 кв. м., будівля В, загальною площею 19, 3 кв. м.) за адресою м. Київ, проспект Науки, буд. 49 - г, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; номер запису про право власності: 36362296, дата та час державної реєстрації 28.04.2020 18:40:48.

Обґрунтовуючи заявлену позовну вимогу, заявник вказує на те, що на території кооперативу знаходиться адміністративна будівля, яка належить кооперативу на праві власності (адміністративна будівля загальною площею 47, 6 кв. м. за адресою м. Київ, проспект Науки, 49, р.н. об`єкта 000).

Заявник зазначає, що будь - яких приміщень за адресою: проспект Науки, 49-г не існує, предмет спору у справі № 910/8576/20 стосується прав та інтересів Автокооперативу по будівництву та експлуатації автогаражів «Мотор», оскільки реєстраційні дії щодо об`єкта нерухомого майна за адресою: м. Київ, проспект Науки, буд. 49-Г, реєстраційний номер № 000 проведено на об`єкти які нібито знаходяться на території автокооперативу щодо осіб, які не мають відношення до кооперативу та щодо об`єктів яких не існує.

Розглянувши матеріали даної позовної заяви, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Право на звернення до господарського суду з позовом процесуальний закон пов`язує з наявністю суб`єктивного матеріального права та інтересу, що порушуються або не визнаються, та на захист яких подано позов. За наявності такого права та інтересу спір підлягає розгляду судом по суті.

За приписами ст.49 ГПК треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть уступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або кількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

При цьому позови третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, мають подаватися з дотриманням загальних правил пред`явлення позову, на що безпосередньо вказують положення ч.5 ст.49 та ч.4 ст.180 ГПК. Відповідно до цих норм до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення ст.180 цього кодексу. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст.162, 164, 172, 173 цього кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст.180 ГПК зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані та спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень ч.1 ст.49 ГПК має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів ст.49 ГПК, можуть бути допущені судом до розгляду в процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена в самостійному позові.

При цьому, суд звертає увагу, що самостійність вимог третьої особи полягає в тому, що вона вважає, ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме вона і саме її право порушено відповідачем. Тож третя особа із самостійними вимогами заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Тому третя особа із самостійними вимогами процесуально протиставляє себе не лише відповідачу, а й позивачу.

Проте, у поданій до суду позовній заяві Автокооперативу по будівництву та експлуатації автогаражів «Мотор» не вказано, яким чином позовні вимоги останнього протиставлені позовним вимогам позивача у справі, з огляду на їх ідентичність. Тобто позовні вимоги позивача та третьої особи з самостійними вимогами є спільними, а не самостійними.

Окрім того, суд зазначає, що заявником не надано обґрунтувань яким чином прийняте судом рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки останнього, так як і не надано доказів в підтвердження викладених у позовній заяві обставин.

За приписами ч. 5 ст. 49 Господарського процесуального кодексу України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.2, 6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, позовна заява Автокооперативу по будівництву та експлуатації автогаражів «Мотор» підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.49, 180, ч. 2 ст. 232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору Автокооперативу по будівництву та експлуатації автогаражів «Мотор» і додані до неї матеріали повернути без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.08.2020.

Суддя М.Є. Літвінова