УХВАЛА

м. Київ

11.08.2020Справа № 910/11673/20

Суддя Привалов А.І., розглянувши

позовну заяву Благодійного фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук "Міжнародний діловий центр"

до Київської міської ради

про визнання незаконним рішення

УСТАНОВИВ:

Благодійний Фонд сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання незаконним (протиправним) рішення Київської міської ради від 07.07.2020 №9/9088.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна Благодійного Фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр» підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі - Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У відповідності до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно п. 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб є оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, позивачем до позову додано копію розрахункового документу та копія опису вкладення до поштового відправлення.

При цьому, копія опису вкладення виготовлена таким чином, що неможливо встановити повного переліку документів, що направлялись вказаним відправленням та дату, яка мала бути проставлена відділенням зв`язку.

Вказана обставина позбавляє суд можливості дійти беззаперечного висновку про направлення відповідачу копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів, поданих до суду.

На підтвердження сплати судового збору позивачем до позовної заяви додано ксерокопію квитанції КБ Приватбанк №0.0..2 від 07.08.2020 на суму 2102,00 грн.

Проте, суд зазначає, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

При цьому, пунктами 2.20, 2.21 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" який носить виключно рекомендаційний та роз`яснювальний характер зазначено наступне: чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, додана позивачем до позовної заяви ксерокопія квитанції установи банку №0.0..2 від 07.08.2020 на суму 2102,00 грн не є належним доказом сплати судового збору.

Аналогічної правової позиції дотримуються і Верховний Суд в ухвалах від 14.02.2019 у справі № 918/702/18, від 23.01.2019 у справі № 904/1081/18, від 12.02.2019 у справі № 924/491/17 та багатьох інших.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Благодійного Фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр» без руху.

2. Встановити Благодійному Фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр» строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Благодійному Фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр» усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- оригіналу квитанції №0.0..2 від 07.08.2020 про сплату судового збору;

- оригіналів фіскального чеку та опису вкладення в поштове відправлення, засвідчений працівником поштового зв`язку, що підтверджують факт надіслання копії позовної заяви та всіх доданих до позовної заяви документів на адресу відповідача.

4. Роз`яснити Благодійному Фонду сприяння розвитку гуманітарних та економічних наук «Міжнародний діловий центр», що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І.Привалов