ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"31" липня 2020 р. м. Київ Справа № 911/53/20

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Бондаренко О.М., розглянувши матеріали заяви (вх. № 7113/20 від 06.04.2020) у справі № 911/53/20

про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1

АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

адреса для кореспонденції: АДРЕСА_2

за участі представників сторін:

представника боржника: Григорян Г.Г., посвідчення серія КВ № 5852 від 19.01.2017; ордер на надання правової допомоги серія КВ № 311256 від 17.01.2020;

арбітражного керуючого: Паніотов О.К., посвідчення серія КВ № 005598 від 22.01.2016;

Акціонерного товариства «Альфа-Банк»: Брижатий С.В., посвідчення № 4761 від 13.12.2011; довіреність № 013273/20 від 06.07.2020;

Приватного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» - не з`явився;

Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» - не з`явився.

встановив:

08.01.2020 ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Київської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.01.2020 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (вх. № 52/20 від 08.01.2020) залишено без руху.

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла заява (вх. № 1149/20 від 17.01.2020) про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.01.2020 прийнято заяву фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до розгляду та призначено підготовче засідання на 06.02.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від арбітражних керуючих надішли заяви про згоду на участь у справі про неплатоспроможність (вх. № 2015/20 від 28.01.2020, № 2280/20 від 31.01.2020, № 2317/20 від 03.02.2020, № 2542/20 від 04.02.2020).

У судове засідання 06.02.2020 з`явився представник заявника та арбітражний керуючий Паніотов О.К.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.02.2020 судом відкрито провадження у справі про неплатоспроможність боржника - ОСОБА_1 , введено процедуру реструктуризації боргів Ільяшенко Тетяни Миколаївни (РНОКПП НОМЕР_1 ) строком на 120 днів, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до статті 121 Кодексу України з процедур банкрутства, призначено керуючим реструктуризацією Ільяшенко Тетяни Миколаївни (РНОКПП НОМЕР_1 ) арбітражного керуючого Паніотова Олега Костянтиновича, призначено попереднє засідання суду на 02.04.2020 об 11:30 та вжито заходів для забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на нерухоме майно боржника - квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надійшов лист (вх. № 4167/20 від 24.02.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Державної митної служби України надійшов лист (вх. № 4193/20 від 24.02.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Універсал Банк" надійшов лист (вх. № 4494/20 від 26.02.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшов лист (вх. № 4545/20 від 27.02.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшов лист (вх. № 4812/20 від 02.03.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшов лист (вх. № 6506/20 від 25.03.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшла заява з кредиторськими вимогами до боржника (вх. № 5290/20 від 10.03.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра" надійшла заява з кредиторськими вимогами (вх. № 5954/20 від 19.03.2020).

Перевіривши долучені до заяв кредиторів (вх. № 5290/20 від 10.03.2020, № 5954/20 від 19.03.2020) документи, суд зазначає, що вони відповідають вимогам статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства. З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про прийняття заяв Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (вх. № 5290/20 від 10.03.2020), Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра" (вх. № 5954/20 від 19.03.2020) та призначення їх до розгляду.

Ухвалою Господарського суду Київської області 31.03.2020 учасників справи повідомлено, що судове засідання не відбудеться, з підстав, вказаних в ухвалі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.04.2020 призначено попереднє судове засідання у справі № 911/53/20 на 07.05.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Державної податкової служби України надійшов лист (вх. № 8131/20 від 21.04.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява (вх. № 8458/20 від 04.05.2020) про заміну кредитора у справі правонаступником та заява забезпеченого кредитора з вимогами до боржника (вх. № 8459/20 від 04.05.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.05.2020 заяву забезпеченого кредитора з вимогами до боржника Акціонерного товариства "Альфа-Банк" (вх. № 8459/20 від 04.05.2020) залишено без руху.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від арбітражного керуючого Пантіонова О.К. надійшли клопотання про витребування доказів (вх. № 8831/20 від 07.05.2020, вх. № 8832/20 від 07.05.2020) та заява про виплату грошової винагороди (вх. № 8833/20 від 07.05.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.05.2020 відкладено попереднє засідання господарського суду у справі № 911/53/20 на 28.05.2020 та задоволено клопотання про витребування доказів.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа - Банк" надійшла заява про продовження процесуального строку (вх. № 9530/20 від 18.05.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від боржника надійшла заява про долучення доказів (вх. № 21.05.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства КБ "Приватбанк" надійшов лист (вх. № 10082/20 від 25.02.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від арбітражного керуючого Паніотова О.К. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. № 10380/20 від 28.05.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа - Банк" надійшла заява про продовження процесуального строку (вх. № 10359/20 від 28.05.2020).

У судове засідання з`явився представник заявника, інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про дату, місце та час судового розгляду повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.05.2020 судом відкладено судове засідання у справі № 911/53/20 на 18.06.2020, відкладено розгляд заяв кредиторів Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра" про визнання кредиторських вимог до боржника, витребувано в Акціонерного товариства "Альфа-Банк" відомості щодо внесення Акціонерним товариством "Альфа-Банк" змін до звітності органам державної фіскальної служби щодо поновлення заборгованості ОСОБА_1 . (з відповідними доказами у додатку), витребувано в арбітражного керуючого Паніотова О.К. відомості щодо внесення Акціонерним товариством "Альфа-Банк" змін до звітності органам державної фіскальної служби щодо поновлення заборгованості ОСОБА_1 (з відповідними доказами у додатку) та витребувано в Акціонерного товариства "Альфа-Банк" обґрунтований розрахунок суми, що була включена до податкової звітності прощення боргу ОСОБА_1 банком (з відповідними доказами у додатку).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява про долучення доказів до матеріалів справи (вх. № 10510/20 від 29.05.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру надійшов лист з додатками (вх. № 11300/20 від 09.06.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява про усунення недоліків заяви забезпеченого кредитора з вимогами до боржника (вх. № 11849/20 від 15.06.2020).

У судове засідання 18.06.2020 з`явились арбітражний керуючий, представник боржника та представник кредитора Акціонерного товариства "Альфа-Банк", представники кредиторів Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Надра" у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

У судовому засіданні 18.06.2020 учасники процесу надали усні пояснення по справі. Представник Акціонерного товариства "Альфа-Банк" заявила про оголошення у судовому засіданні перерви з метою надання часу кредитору для усунення недоліків власних заяв, що подані до суду та направлені іншим учасникам справи, вказані недоліки пов`язані з обмеженнями у роботі банку, що викликані введенням карантинних заходів. Представник боржника та арбітражний керуючий проти оголошення перерви у судовому засіданні не заперечили.

Враховуючи поважність причин усного клопотання представника Акціонерного товариства "Альфа-Банк" про оголошення у судовому засіданні перерви, суд дійшов висновку про оголошення перерви в попередньому засіданні 18.06.2020 до 02.07.2020 об 11:00, відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява (вх. № 12733/20 від 24.06.2020) про усунення недоліків.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява (вх. № 13380/20 від 02.07.2020) про відкладення розгляду справи .

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Арбітражного керуючого Паніотова О.К. надійшли письмові пояснення (вх. № 13420/20 від 02.07.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.07.2020 судом оголошено перерву у попередньому засіданні у справі № 911/53/20 до 16.07.2020, заяву Акціонерного товариства "Альфа-Банк" про визнання кредиторських вимог до боржника у справі № 911/53/20 прийнято до розгляду та призначено розгляд у попередньому засіданні 16.07.2020 та витребовано в Акціонерного товариства "Альфа-Банк" додаткові документи по справі.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від арбітражного керуючого надійшло повідомлення щодо розгляду заяви про визнання кредиторських вимог (вх. № 13420/20 від 02.07.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від представника боржника надійшов лист з додатками (вх. № 14385/20 від 14.07.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Акціонерного товариства "Альфа-Банк" надійшла заява (вх. № 14551/20 від 16.07.2020) про приєднання додаткових документів до матеріалів справи.

У судовому засіданні 16.07.2020 оголошено перерву до 31.07.2020 відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства за усним клопотанням представника Акціонерного товариства "Альфа-Банк" для ознайомлення з матеріалами справи та підготовки додаткових документів.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи (вх. № 14678/20 від 16.07.2020), клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. № 14699/20 від 16.07.2020, вх. № 15687/20 від 28.07.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від арбітражного керуючого надійшов звіт про результати розгляду вимог кредиторів (вх. № 15936/20 від 30.07.2020).

За результатами попереднього засідання господарського суду 31.07.2020, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу України з процедур банкрутства, подання кредиторами грошових вимог до боржника та їх розгляд керуючим реструктуризацією здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб.

Згідно з частиною 1 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства, конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 здійснено 07.02.2020, тобто, строк на пред`явлення грошових вимог закінчується 08.03.2020 (неділя - вихідний та святковий день (Міжнародний жіночий день), 09.03.2020 - вихідний день у зв`язку із перенесенням, з огляду на те, що попередній святковий день припадає на вихідний день).

Частиною 4 статті 116 Господарського процесуального кодексу України встановлено, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (аналогічна за своїм змістом норма міститься у частині 5 статті 254 Цивільного кодексу України).

Відтак, строк на пред`явлення грошових вимог закінчується 10.03.2020.

Отже, Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулось до суду із дотриманням строку, встановленого частиною 1 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства - 10.03.2020, а Публічне акціонерне товариство "Комерційний банк "Надра" (19.03.2020) та Акціонерне товариство "Альфа-Банк" (04.05.2020), звернулись до суду з порушенням вказаного строку.

Відповідно до статті 113 Розділу І Книги Четвертої Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Частиною 4 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що для кредиторів, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, усі дії, вчинені у судовому процесі, є обов`язковими так само, як вони є обов`язковими для кредиторів, вимоги яких були заявлені протягом встановленого строку.

Вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, задовольняються в порядку черговості, встановленої цим Кодексом.

Кредитори, вимоги яких заявлені після завершення строку, визначеного частиною першою цієї статті, є конкурсними, однак не мають права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

Згідно з частиною 2 статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства, у попередньому засіданні господарський суд розглядає всі вимоги кредиторів, що надійшли протягом строку, передбаченого частиною 1 статті 45 цього Кодексу, у тому числі щодо яких були заперечення боржника або розпорядника майна.

Завданням господарського суду у попередньому засіданні є перевірка заявлених до боржника грошових вимог конкурсних кредиторів, які можуть підтверджуватися або первинними документами (угодами, накладними, рахунками, актами виконаних робіт тощо), що свідчать про цивільно-правові відносини сторін та підтверджують заборгованість боржника перед кредитором, або рішенням юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення такого спору (аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29.01.2019 у справі №916/4644/15; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.12.2019 у справі № 913/479/18).

За результатами аналізу положення частини 1 статті 45, частини 1 статті 122 Кодексу України з процедур банкрутства, суд дійшов висновку, що законодавцем покладено обов`язок доказування наявності кредиторських вимог у справі про неплатоспроможність саме на кредитора. До такого обов`язку також належить подання сукупності документів, які дозволять суду переконатися в обґрунтованості грошових вимог кредитора, натомість, неподання такої сукупності документів може мати наслідком відмову суду у визнанні спірних вимог кредитора.

Відповідно до частин 1, 3, 4 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів. Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За результатам розгляду кредиторських вимог, суд зазначає таке.

Кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

Між Публічним акціонерним товариством Комерційним банком «Приватбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі - позивач, банк) та ОСОБА_1 (далі - відповідач, клієнт) підписано заяву на відкриття рахунку та про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг (Умов).

Таким чином, заявою про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг боржник приєднався і зобов`язався виконувати умови, викладені в Умовах та правилах надання банківських послуг, тарифах Приватбанку - договорі банківського обслуговування в цілому.

На виконання умов Договору, банк надав боржнику кредитний ліміт (угода SAMDN8501): 08.08.2008 - 10000,00 грн., 11.11.2008 - 5000,00 грн., 12.11.2008 - 5000,00 грн., 14.11.2008 - 5000,00 грн., 25.11.2008 - 9000,00 грн., 31.03.2009 - 3000,00 грн., 23.11.2009 - 2700,00 грн., 19.05.2015 - 2700,00 грн., 01.11.2019 - 0,00 грн.

Починаючи з 2009 року боржник припинив виконувати взяті на себе зобов`язання, внаслідок чого утворилась заборгованість у розмірі 17745,62 грн., а саме: 2698,32 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 9347,30 грн. - заборгованість за відсотками, 1500,00 грн. - заборгованість з комісії, 4200,00 грн. - пеня.

Норми права, що підлягають застосуванню

Відповідно до статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 1056-1 Цивільного кодексу України встановлено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною.

Згідно з приписами статтей 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з статтею 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у встановлений строк (термін).

Стаття 610 Цивільного кодексу України передбачає, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно з статтею 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 639 Цивільного кодексу України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання, його умови розроблює підприємець (у даному випадку - Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк"). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, вони мають бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим, банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статтей 633, 634 Цивільного кодексу України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду, зокрема, Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12, Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.08.2019 у справі №182/1806/17 ).

Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду кредиторських вимог

Між Публічним акціонерним товариством Комерційним банком «Приватбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» та Фізичною особою Ільяшенко Тетяною Миколаївною підписано Анкету на відкриття рахунку та про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг (Умов) від 28.07.2008.

Пунктом Анкети встановлено, що базова відсоткова ставка за кредитним лімітом на момент підписання договору - 2,5 % на місяць із розрахунку 360 днів у році.

28.11.2019 між сторонами підписано заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг.

Відповідно до Заяви від 29.11.2019 передбачено пеню за прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за Договором: у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожний день прострочення виконання, але не більше за 15% суми простроченого платежу.

Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язань щодо повернення кредиту, відсотків річних - 86,4 % для карт Універсальна, 84% - для карт Універсальна Gold.

Інші штрафи зазначеною заявою не передбачено.

На виконання умов Договору, Банк надав боржнику кредитний ліміт (угода SAMDN8501): 08.08.2008 - 10000,00 грн., 11.11.2008 - 5000,00 грн., 12.11.2008 - 5000,00 грн., 14.11.2008 - 5000,00 грн., 25.11.2008 - 9000,00 грн., 31.03.2009 - 3000,00 грн., 23.11.2009 - 2700,00 грн., 19.05.2015 - 2700,00 грн., 01.11.2019 - 0,00 грн, що підтверджується виписками по рахункам боржника.

З урахуванням того, що грошове зобов`язання зі сплати кредиту, станом на момент відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, боржником не виконане, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання кредиторських вимог у розмірі 2698,32 грн. тіла кредиту (основний борг).

Крім того, у зв`язку із порушенням зобов`язання з повернення грошових коштів, кредитором нарахована пеня у розмірі 4200,00 грн., відсотки на прострочену заборгованість у розмірі 9347,30 грн., відсотки у вигляді комісії у розмірі 1500,00 грн.

За результатами перевірки судом розрахунку, що здійснений кредитором, суд дійшов висновку, що він помилковий, з огляду на таке.

Як вбачається з пунктів 6, 7 розрахунку заборгованості за відсотками, що нараховані на прострочену заборгованість у розмірі 9347,30 грн. та заборгованості за відсотками у вигляді комісії у розмірі 1500,00 грн., розрахунок здійснено кредитором за ставкою 30%, 60%, 30%, проте, пунктом Анкети встановлено, що проценти за користування кредитом становлять 2,5 % на місяць.

Статтею 1056-1 Цивільного кодексу України встановлено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.05.2020 у даній справі задоволено клопотання представника боржника та витребувано в Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» Умови та правила надання послуг, у редакції, що діяла на момент підписання Ільяшенко Т.М. заяви про приєднання від 28.07.2008, за якою банком заявлені кредиторські вимоги до боржника у цій справі.

На виконання вимог ухвали Господарського суду Київської області від 07.05.2020 про витребування доказів, Акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» подане суду письмове повідомлення щодо доказів, що витребовуються (вх.№ 10082/20 від 25.05.2020), в якому на підставі частини 7 статті 82 Господарського процесуального кодексу України заявлялось про огляд судом офіційного веб-сайту банку в мережі Інтернет з метою встановлення та фіксування змісту витребуваних Умов та правил надання послуг, що там розміщені.

У судовому засіданні 02.06.2020 (відповідно до протоколу огляду веб-сайту від 02.06.2020 за підписом усіх присутніх у судовому засіданні) за участі представників учасників справи здійснено процесуальну дію - перевірено наявність інформації у мережі Інтернет та встановлено, що на офіційному веб-сайті Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» Умови та правила надання послуг, у редакції, станом на дату підписання анкети (28.07.2008) - відсутні.

Матеріали справи не містять доказів того, що сторонами погоджено зміну процентої ставки у випадку порушення строків погашення заборгованості, отже, здійснений кредитором розрахунок заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість у розмірі 9347,30 грн. та заборгованості за відсотками у вигляді комісії у розмірі 1500,00 грн. є невірним та не підтверджений жодним наявним у матеріалах заяви кредитора документом.

Судом враховано, що сторонами 28.11.2019 підписано заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг, якою чітко визначені відсотки та пеня за порушення грошового зобовязання, тобто, з 28.11.2019 в розрахунок включаються % річних та пеня, які передбачені Умовами.

Здійснивши вірний розрахунок, суд дійшов висновку про визнання кредиторських вимог Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» у розмірі: 2698,32 грн. основного боргу; 950,49 грн. відсотків за користування коштами, 90,28 грн. пені та відхилення вимог у розмірі 14995,04 грн.

Кредиторські вимоги Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра»

Між Відкритим акціонерним товариством комерційний банк «Надра» (далі -банк), правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_1 (далі - позичальник) укладено кредитний договір № 169/П/9/2007-980 від 16.10.2007 (далі - Договір), згідно з яким банк надає позичальнику у тимчасове користування на умовах повернення, строковості та платності грошові кошти у сумі 30000,00 грн.

Відповідно до пункту 1.3.1 Договору відстоки за користування кредитом розраховуються банком на підставі відсоткової ставки 2,3% на місяць. Нарахування відсотків за користування кредитом здійснюється за фактичну кількість днів на залишок заборгованості.

Згідно з пунктом 1.4 Договору банк надає позичальнику кредит строком до 16.10.2010.

Відповідно до пункту 2.3.1 Договору позичальник повертає кредит та сплачує банку передбачені пунктом 1.3.1 цього договору відсотки безготівковим перерахуванням або внесенням готівкових коштів, у порядку, передбаченому пунктом 2.3.2 Договору, шляхом сплати мінімального платежу у розмірі 1282,62 грн.

Згідно з пунктом 2.3.2 Договору позичальник вносить чергові мінімальні платежі щомісячно, до 15 числа поточного місяця.

Пунктом 2.3.3. Договору визначено, що кінцевий термін повернення кредиту - 16.10.2010.

Відповідно до пункту 4.1 Договору у разі прострочення позичальником строку сплати мінімального платежу по погашенню кредиту, визначеного пунктом 2.3.2 цього договору, а також у випадку прострочення строку виконання зобов`язань позичальника щодо повернення кредиту, сплати всіх нарахованих відсотків, комісії та можливих штрафних санкцій, у строк, визначений пунктом 3.5. Договору, позичальник сплачує банку пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на час виникнення заборгованості, від несвоєчасно сплаченої суми за кожен день прострочення.

Пунктом 6.3 Договору сторони збільшили строк позовної давності до 10 років.

На виконання умов Договору банком видано, а позичальником отримано грошові кошти у розмірі 30000,00 грн.

На виконання умов Договору позичальником сплачено: 19.11.2007 - 1300,00 грн., 24.12.2007 - 1300,00 грн., 28.01.2008 - 1400,00 грн., 25.02.2008 - 1400,00 грн., 26.03.2008 - 1420,00 грн., 22.04.2008 - 1350,00 грн., 21.05.2008 - 1360,00 грн., 27.07.2008 - 3000,00 грн., 28.08.2008 - 1430,00 грн., 22.09.2008 - 1400,00 грн., 16.10.2008 - 1300,00 грн., 28.11.2008 - 1400,00 грн., 29.12.2008 - 1400,00 грн.

Норми права, що підлягають застосуванню

Відповідно до статті 194 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з статтею 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Статтею 1056-1 Цивільного кодексу України встановлено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною.

Відповідно до частини 1 статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно з частиною 2 статті 258 Цивільного кодексу України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Відповідно до статті 259 Цивільного кодексу України позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі.

Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду кредиторських вимог

Між Відкритим акціонерним товариством Комерційний банк «Надра», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 169/П/9/2007-980 від 16.10.2007, згідно з яким банк надає позичальнику у тимчасове користування на умовах повернення, строковості та платності грошові кошти у сумі 30000,00 грн.

Відповідно до пункту 2.3.1 Договору позичальник повертає кредит та сплачує банку передбачені пунктом 1.3.1 цього договору відстотки безготівковим перерахуванням або внесенням готівкових коштів, у порядку, передбаченому пунктом 2.3.2 Договору, шляхом сплати мінімального платежу у розмірі 1282,62 грн.

Згідно з пунктом 2.3.2 Договору позичальник вносить чергові мінімальні платежі щомісячно, до 15 числа поточного місяця.

На виконання умов Договору банком видано, а позичальником отримано грошові кошти у розмірі 30000,00 грн.

На виконання умов Договору позичальником сплачено: 19.11.2007 - 1300,00 грн., 24.12.2007 - 1300,00 грн., 28.01.2008 - 1400,00 грн., 25.02.2008 - 1400,00 грн., 26.03.2008 - 1420,00 грн., 22.04.2008 - 1350,00 грн., 21.05.2008 - 1360,00 грн., 27.07.2008 - 3000,00 грн., 28.08.2008 - 1430,00 грн., 22.09.2008 - 1400,00 грн., 16.10.2008 - 1300,00 грн., 28.11.2008 - 1400,00 грн., 29.12.2008 - 1400,00 грн.

Судом враховано заяву арбітражного керуючого про застосування строків позовної давності до вказаних кредиторських вимог, проте, суд її відхиляє, з огляду на те, що пунктом 6.3 Договору сторони збільшили строк позовної давності до 10 років.

Відповідно до статті 259 Цивільного кодексу України позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі.

З огляду на пункти 1.4., 2.3.3. Договору, згідно з якими банк надає позичальнику кредит строком до 16.10.2010 і вказана дата є кінцевим терміном повернення кредиту та збільшений сторонами строк позовної давності, суд дійшов висновку про те, що у правовідносинах сторін за Договором позовна давність закінчується 17.10.2020, отже, не сплинула на час звернення банку з даними кредиторськими вимогами.

Станом на дату звернення кредитора до суду, грошове зобов`язання за договором не виконане, сума заборгованості за вказаним договором не сплачена, отже, наявні підстави для стягнення основного боргу (тіла кредиту) у розмірі 18778,82 грн.

Крім того, у зв`язку із порушенням боржником зобов`язання з повернення грошових коштів, банком нарахована пеня у розмірі 24875,26 грн. та відсотки на прострочену заборгованість у розмірі 58816,85 грн.

За результатами перевірки судом розрахунку, що наданий банком, з урахуванням відсоткової ставки 2,3% на місяць, що встановлена пунктом 1.3.1 Договору, суд дійшов висновку, що розрахунок арифметично невірний.

Здійснивши вірний розрахунок, суд дійшов висновку про визнання кредиторських вимог Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» у розмірі: 18778,72 грн. основного боргу; 9142,96 грн. відсотків за користування кредитом; 4892,73 грн. пені та відхилення вимог у розмірі 69656,42 грн.

Кредиторські вимоги забезпеченого кредитора Акціонерного товариства «Альфа-Банк»

Відповідно до наданих матеріалів справи та заяви забезпеченого кредитора до боржника, Акціонерне товариство "Укрсоцбанк" припинено шляхом його приєднання до Акціонерного товариства «Альфа-Банк».

15.10.2019 між Акціонерним товариством «Альфа-Банк» та Акціонерним товариством "Укрсоцбанк" підписано передавальний акт, згідно з яким правонаступником усіх активів та зобов`язань Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" стало Акціонерне товариство "Альфа-Банк".

Відповідно до частини 1 статті 52 Господарського процесуального кодексу України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з частиною 8 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Відповідно до пункту 1 статті 1 Закону України "Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків" банк або банки (далі разом або окремо - Банк, що приєднується) мають право здійснити реорганізацію шляхом приєднання до іншого банку (далі - Банк-правонаступник, а разом Банк, що приєднується, та Банк-правонаступник - Банки-учасники) за спрощеною процедурою, визначеною цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Згідно з підпунктом "г" підпункту 11 пункту 4 статті 1 Закону України "Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків" приєднання банку за спрощеною процедурою передбачає, що не застосовуються положення законодавства щодо завершення приєднання з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо правонаступництва Банку-правонаступника, а також одночасного подання документів для державної реєстрації змін до відомостей про Банк-правонаступник, що містяться у такому реєстрі, та документів для державної реєстрації припинення Банку, що приєднується. Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків Банку, що приєднується, виникає у Банку-правонаступника з моменту, визначеного передавальним актом, затвердженим загальними зборами Банку, що приєднується, та Банку-правонаступника.

Отже, Законом України "Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків", який є спеціальним нормативно-правовим актом, що регулює спрощення процедур реорганізації та капіталізації саме банків, прямо встановлені виключення щодо застосування вищевказаних загальних норм Цивільного кодексу України та Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.02.2019 у справі № 909/1411/13, від 16.04.2020 у справі № 925/1874/13.

Таким чином, саме передавальний акт, затверджений загальними зборами Банку, що приєднується, та Банку-правонаступника є належним доказом правонаступництва Банку-правонаступника щодо майна, прав та обов`язків Банку, що приєднується.

Між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (далі - кредитор) та ОСОБА_1 (далі - позичальник) укладено договір кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007 (далі - Договір), згідно з яким кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання, грошові кошти в сумі 85000,00 долларів США, зі сплатою 12,2 % річних та наступним порядком погашення суми основної заборгованості за кредитом та процентів за його використання: починаючи з місяця, що слідує надання кредиту, позичальник щомісячно, 07 числа кожного місяця, рівними частинами сплачує кредитору суму грошових коштів, яка включає заборгованість за кредитом і проценти за користування кредитом у розмірі 959 долларів США з кінцевим терміном погашення заборгованості за кредитом до 07.08.2027.

Відповідно до пункту 1.2 Договору кредит надається позичальнику на наступні цілі: придбання нерухомого майна - двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно з пунктом 1.3.1 Договору в день укладення цього договору кредитор з позичальником укладає іпотечний договір, за умовами якого позичальник передає кредитору в іпотеку нерухоме майно, для придбання якого, згідно з пунктом 1.2 цього договору надається кредит, яка належить позичальнику на праві власності, заставною вартістю 530250,00 грн.

Пунктом 2.5 Договору визначено, що нарахування процентів за користування кредитом здійснюється на суму фактичної заборгованості за кредитом, у валюті кредиту, щомісячно, за методом факт/360, де факт - фактична кількість днів у місяці, 360 - умовна кількість днів у році.

Відповідно до пункту 4.2 Договору у разі прострочення позичальником терміну сплати комісії за дострокове погашення кредиту, строків сплати процентів, а також прострочення строків повернення кредиту, позичальник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від несвоєчасно сплаченої суми за кожний день прстрочки, що діє у цей період.

07.08.2007 між сторонами укладено іпотечний договір № 42.02.-11/761, згідно з яким іпотекодавець у якості забезпечення виконання всіх своїх зобов`язань за договором кредиту № 42.07-07/387 передає в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру № 57, загальною АДРЕСА_5 .

Відповідно до пункту 1.2. Договору заставна вартість предмета іпотеки визначена за загодою сторін і становить 530250,00 грн., що за офіційним курсом встановленим НБУ складає 105000 долларів США.

Згідно з пунктом 1.3. Договору вартість предмета іпотеки, відповідно до витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 15281429, виданого 18.07.2007 Комунальним підприємством Броварської міської радли «Броварське міське бюро технічної інвентаризації» становить 182132,00 грн.

Пунктом 2.4.4. Договору визначено, що у разі невиконання іпотекодавцем обов`язків, встановлених пунктами 2.1.1. - 2.1.11. цього договору, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а у разі його невиконання - задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до пункту 4.1. Договору у разі невиконання або неналежного виконання іпотекодавцем основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом зверенння стягнення на предмет іпотеки.

09.08.2019 рішенням № 48178755 державного реєстратора прав на нерухоме майно комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Київської області Турбаністом Іваном Володимировичем зареєстровано право власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_6 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк».

27.09.2019 на адресу боржника направлено довідку № 526 про отриманий дохід у вигляді прощення боргу, згідно з якою зазначено, що у зв`язку із задоволенням вимог іпотекодержателя, в порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку», на дату державної реєстрації банком права власності на нерухомість, боржнику прощено (анульовано) залишок заборгованості за кредитним договором № 42.07-07/387 від 08.07.2007.

Крім того, відповідно до вимог Податкового кодексу України, до складу річного доходу ОСОБА_1 за 2019 рік включається дохід у вигляді основної суми прощеного (анульованого) боргу в розмірі 2133166,28 грн.

У подальшому, Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» подано податковий розрахунок (форма 1ДФ) згідно з яким ОСОБА_1 нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 2133166,28 грн., Акціонерному товариству «Укрсоцбанк» нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 7124173,18 грн.

15.10.2019 між Акціонерним товариством "Альфа-Банк" та Акціонерним товариством "Укрсоцбанк" підписаний передавальний акт, згідно з яким правонаступником усіх активів та зобов`язань Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" стало Акціонерне товариство "Альфа-Банк".

Висновком комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 07.11.2019 (наказ Міністерства юстиції України № 595/5 від 21.11.2019) скаргу ОСОБА_1 від 23.09.2019 задоволено в повному обсязі, скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 09.08.2019 № 48178755, прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Київської області Турбаністом Іваном Володимировичем.

Норми права, що підлягають застосуванню

Частиною 1 статті 546 Цивільного кодексу України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно з статтею 572 Цивільного кодексу України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду (частина 1 статті 574 Цивільного кодексу України).

Виходячи із вимог статті 575 Цивільного кодексу України іпотека є окремим видом застави, а саме, заставою нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Згідно статтею 1 Закону України "Про іпотеку", іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 1049 Цивільного кодексу України, зокрема, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно з частиною 1 статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1048 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 33 Закону України "Про іпотеку", у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) іпотекодавця або визнання його банкрутом або при ліквідації юридичної особи - іпотекодавця іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки незалежно від настання строку виконання основного зобов`язання, якщо іпотекодержатель і правонаступник іпотекодавця не досягнуть згоди про інше.

Частиною 2 статті 45 Кодексу України з процедур банкротства встановлено, що забезпечені кредитори зобов`язані подати заяву з грошовими вимогами до боржника під час провадження у справі про банкрутство в частині вимог, що є незабезпеченими, або за умови відмови від забезпечення. Забезпечені кредитори можуть повністю або частково відмовитися від забезпечення. Якщо вартості застави недостатньо для покриття всієї вимоги, кредитор повинен розглядатися як забезпечений лише в частині вартості предмета застави. Залишок вимог вважається незабезпеченим.

Згідно з підпунктом 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на прибуток є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень розділу III "Податок на прибуток підприємств" Кодексу.

Відповідно до підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Отже, боржник, який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) основної суми боргу (кредиту) та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, у тому числі шляхом повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

Пунктом 3 розділу І Інструкції про касові операції в банках України, затвердженої постановою Правління НБУ від 14.08.2003 № 337, передбачено, що до касових операцій, які регламентуються цією Інструкцією, належать, зокрема, і видача готівки клієнтам з їх рахунків чи рахунку банку через його касу.

До касових документів, які оформлюються згідно із цією Інструкцією, належить заява на видачу готівки (пункт 1 глави 1 розділу III Інструкції) та визначені зразки касових документів, на підставі яких здійснюються прийняття і видача готівки (пункт 2 глави 1 розділу III Інструкції). Форми документів, які застосовуються під час приймання переказу готівки та виплати її суми отримувачу в готівковій формі, визначаються відповідною платіжною системою і мають містити обов`язкові реквізити: дата здійснення операції, зазначення платника та отримувача, дані паспорта особи - отримувача або документа, що його замінює, сума касової операції, підписи платника або отримувача та працівників банку, уповноважених здійснювати касову операцію.

Отже, єдиним допустимим доказом отримання готівкової іноземної валюти позичальником та факт виконання умов договору є касовий документ - заява про видачу готівки.

Відповідно до частини 3 статті 133 Кодексу України з процедур банкрутства вимоги кредиторів за зобов`язаннями боржника, забезпеченими заставою майна фізичної особи, задовольняються за рахунок такого майна. Кошти, отримані від продажу майна банкрута, що є предметом забезпечення, після покриття витрат, пов`язаних з утриманням, збереженням та продажем цього майна, та сплати додаткової винагороди арбітражного керуючого відповідно до положень статті 30 цього Кодексу використовуються виключно для задоволення вимог кредитора за зобов`язаннями, які таке майно забезпечує.

Згідно з пунктом 5 Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства протягом п`яти років з дня введення в дію цього Кодексу заборгованість фізичної особи, що виникла до дня введення в дію цього Кодексу, за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, реструктуризується за процедурою неплатоспроможності фізичної особи згідно з планом реструктуризації або з мировою угодою з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.

Склад і розмір грошових вимог забезпеченого кредитора за зобов`язаннями, які виникли з кредиту в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, визначаються в національній валюті за курсом, встановленим Національним банком України на дату відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи. До розміру вимог такого забезпеченого кредитора не включаються штрафні санкції та пеня.

Визнані господарським судом вимоги забезпеченого кредитора погашаються боржником у розмірі ринкової вартості квартири або житлового будинку, що забезпечує вимоги такого кредитора, яка визначається оцінювачем, визначеним кредитором. Залишок заборгованості такого кредитора підлягає прощенню (списанню) в порядку, визначеному цим пунктом.

Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду кредиторських вимог

Між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено договір кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007, згідно з яким кредитор надає позичальнику у тимчасове користування, на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання, грошові кошти в сумі 85000,00 долларів США, зі сплатою 12,2 % річних та наступним порядком погашення суми основної заборгованості за кредитом та процентів за його використання: починаючи з місяця, що слідує надання кредиту, позичальник щомісячно 07 числа кожного місяця рівними частинами сплачує кредитору суму грошових коштів, яка включає заборгованість за кредитом і проценти за користування кредитом у розмірі 959 долларів США з кінцевим терміном погашення заборгованості за кредитом до 07.08.2027.

07.08.2007 між сторонами укладено іпотечний договір № 42.02.-11/761, згідно з яким іпотекодавець у якості забезпечення виконання всіх своїх зобов`язань за договором кредиту № 42.07-07/387 передає в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру № 57, АДРЕСА_5 .

На підтвердження кредиторських вимог Акціонерного товариства «Альфа-Банк» у розмірі: сума заборгованості за кредитом - 83530,05 долларів США, сума заборгованості за відсотками - 108522,94 долларів США, розмір пені за несвоєчасне повернення кредиту - 2731,91 долларів США, розмір пені за несвоєчасне повернення відсотків - 12041,74 долларів США, всього на суму 206826,64 долларів США, що в еквіваленті на гривню складає 5658900,97 грн., у зв`язку з неналежним виконанням боржником грошових вимог за кредитним договором надано: кредитний договір № 42.07-07/387 від 07.08.2007, договір іпотеки № 42.02-11/761 від 07.08.2007, договір поруки № 42.02-11/762 від 07.08.2007, запит на отримання кредиту від 27.07.2007 на суму 85000,00 долларів США; передавальний акт від 15.10.2019, згідно з яким правонаступником усіх активів та зобов`язань Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" стало Акціонерне товариство "Альфа-Банк", банківські виписки з рахунку Ільяшенко Т. М. , акт вилучення для знищення справ (документів) № 17 від 07.07.2016; протокол № 665/ОРК від 19.09.2019; банківську довідку від 20.07.2020 відносно здійснених боржником проплат на суму 17103 долларів США; протокол № 430-5/ОРК від 20.12.2019; податкову довідку 1 ДФ; наказ Міністерства юстиції України № 595/5 від 21.11.2019.

Відносно аргументів боржника та арбітражного керуючого про відсутність доказів фактичного отримання боржником грошових коштів у розмірі 85000 долларів США від Акціонерного товариства "Укрсоцбанк", суд дійшов таких висновків

З матеріалів справи вбачається таке.

27.07.2007 боржником подано запит про надання грошових коштів у розмірі 85000 долларів США.

07.08.2007 між сторонами укладено кредитний договір № 42.07-07/387, предметом якого є кредит у розмірі 85000 долларів США, що надається позичальнику на наступні цілі: придбання нерухомого майна - двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

07.08.2007 між сторонами укладено договір іпотеки № 42.02-11/761, згідно з яким іпотекодавець у якості забезпечення виконання всіх своїх зобов`язань за договором кредиту № 42.07-07/387 передає в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру № 57, загальною АДРЕСА_5 .

07.08.2007 між банком та ОСОБА_1 , ОСОБА_5 укладено договір поруки № 42.02-11/762 згідно з яким визначено, що зміст забезпеченого порукою зобов`язання: повернення кредиту в сумі 85000 долларів США.

Боржником долучені до матеріалів справи заяви на переказ готівки: від 06.08.2007 на суму 959 долларів США, що в еквіваленті на гривню складає 4842,95 грн., з призначенням платежу - погашення боргу за кредитним договором та зазначенням залишку суми кредиту 85000, від 07.12.2007 на суму 2373,50 грн., від 07.12.2007 на суму 2469,45 грн., від 11.01.2008 на суму 4842,92 грн., від 07.03.2008 на суму 4842,95 грн., від 17.05.2008 на суму 4842,95 грн., від 16.06.2008 на суму 4655,27 грн., від 19.07.2008 на суму 4641,56 грн., від 24.07.2008 на суму 4642,23 грн., від 06.09.2008 на суму 4631,92 грн., від 07.10.2009 на суму 4669,85 грн., від 06.01.2009 на суму 4235,00 грн., від 06.01.2009 на суму 3141,60 грн., від 10.03.2009 на суму 6160,00 грн.

Крім того, як вбачається із заяви (вх. № 52/20 від 08.01.2020) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, боржником зазначена заборгованість за кредитним договором № 42.07-07/387 від 07.08.2007 у розмірі 937319,64 грн. (сума заборгованості за основним зобов`язанням - невідома, сума неустойки - невідома).

Також, судом досліджено банківські виписки з рахунку ОСОБА_1 та банківську довідку від 20.07.2020 відносно здійснених боржником оплат на суму 17103 долларів США.

За результатами дослідження долучених до матеріалів справи документів, у сукупності, як належних та допустимих доказів, суд дійшов висновку про підтвердження видачі боржнику грошових коштів у розмірі 85000 долларів США.

Відносно кредиторських вимог у розмірі: сума заборгованості за кредитом - 83530,05 долларів США, сума заборгованості за відсотками - 108522,94 долларів США, розмір пені за несвоєчасне повернення кредиту - 2731,91 долларів США, розмір пені за несвоєчасне повернення відсотків - 12041,74 долларів США, всього на суму 206826,64 долларів США, що в еквіваленті на гривню складає 5658900,97 грн., суд зазначає таке

Протоколом № 665/ОРК від 19.09.2019 у межах делегованих правлінням Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» повноважень (протокол правління № 19 від 20.02.2019) затверджено рішення:

1.1 Дозволити участь позичальників згідно додатку 1 у програмі «Debt Settlement».

1.2 Дозволити прийняти на баланс АТ «Укрсоцбанк» предмети іпотеки, які виступають забезпеченням виконання зобов`язань за договором кредиту позичальників, згідно додатку 1, за відповідною вартістю майна, визначено незалежними суб`єктами оціночної діяльності, на підставі статті 37 Закону України «Про іпотеку». Мета прийняття на баланс нерухомості - подальша реалізація.

1.3 Право власності на зазначені в додатку 1 предмети іпотеки/застави оформити за АТ «Укрсоцбанк».

1.4 Після оформлення права власності передати правовстановлюючі документи до управління обліку операцій.

1.5 Витрати щодо сплати податків за даними угодами несе АТ «Укрсоцбанк».

1.6 Витрати щодо реєстрації права власності несе АТ «Укрсоцбанк».

1.7 Списати прийняті на баланс предмети іпотеки з рахунків обліку забезпечення та зменшити заборгованість позичальників за відповідними договорами кредиту на вартість прийнятої на баланс нерухомості, згідно додатку № 1 після виконання пункту 1.3 даного рішення.

1.8 Після виконання п.п. 1.3, 1.7 даного рішення, звільнити в повному обсязі позичальників від подальшого виконання зобов`язань за договором кредиту (зазначеними в додатку № 1) та повідомити позичальників про таке звільнення шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення щодо анулювання (прощення) залишку заборгованості.

1.9 Після прийняття нерухомості на баланс провести необхідні дії щодо її подальшої реалізації.

Згідно висновку суб`єкта оціночної діяльності ринкова вартість предмета іпотеки складає 504000,00 грн.

09.08.2019 рішенням № 48178755 державного реєстратора прав на нерухоме майно комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Київської області Турбаністом Іваном Володимировичем зареєстровано право власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_6 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк».

27.09.2019 на адресу боржника направлено довідку № 526 про отриманий дохід у вигляді прощення боргу, згідно з якою зазначено, що у зв`язку із задоволенням вимог іпотекодержателя в порядку статті 37 Закону України «Про іпотеку» на дату державної реєстрації банком права власності на нерухомість, боржнику прощено (анульовано) залишок заборгованості за кредитним договором № 42.07-07/387 від 08.07.2007.

Відповідно до вимог Податкового кодексу України до складу річного доходу за 2019 рік включається дохід у вигляді основної суми прощеного (анульованого) боргу в розмірі 2133166,28 грн.

У подальшому, Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» подано податковий розрахунок (форма 1ДФ) згідно з яким ОСОБА_1 нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 2133166,28 грн., Акціонерному товариству «Укрсоцбанк» нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 7124173,18 грн.

15.10.2019 між Акціонерним товариством "Альфа-Банк" та Акціонерним товариством "Укрсоцбанк" підписано передавальний акт, згідно з яким правонаступником усіх активів та зобов`язань Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" стало Акціонерне товариство "Альфа-Банк".

Вказаний передавальний акт від 15.10.2019 містить посилання на розшифрування активів, зобов`язань і капіталу, які передаються Акціонерному товариству «Альфа-Банк» як банку-правонаступнику, у розрізі рахунків на 9 аркушах.

Судом витребовувались в Акціонерного товариства «Альфа-Банк» відомості відносно розшифрування активів, зобов`язань і капіталу, які передаються правонаступнику, проте, зазначену інформацію банком не надано.

Відповідно до статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам - правонаступникам (злиття, приєднання, поділу, перетворення).

Реорганізація може проводитись шляхом: злиття; приєднання; поділу; перетворення. У разі злиття суб`єктів господарювання усі майнові права та обов`язки кожного з них переходять до суб`єкта господарювання, що утворений внаслідок злиття. Розрізняють універсальне та сингулярне правонаступництво.

За універсальним правонаступництвом має місце перехід усієї сукупності прав та обов`язків певної особи. При цьому, майно особи як сукупність прав і обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника (правонаступників) як єдине ціле, причому, в цій сукупності єдиним актом переходять усі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва праводателю, незалежно від того, виявлені вони на момент правонаступництва чи ні.

Універсальне правонаступництво має місце у випадках припинення юридичної особи.

Важливим є правильне визначення моменту переходу прав до правонаступника юридичної особи. Відповідно до статті 107 Цивільного кодексу України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), які мають містити положення про правонаступництво щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення.

При реорганізації відбувається універсальне правонаступництво, коли все майно, права та обов`язки юридичної особи, яка припиняється, переходять до правонаступників. При злитті є лише один правонаступник, який набуває не окремі, визначені в акті приймання-передачі активи та зобов`язання юридичних осіб, які припиняються, а всю їх сукупність. (Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі №910/5953/17).

Тобто, станом на дату складання передавального акту, до Акціонерного товариства «Альфа-Банк» як правонаступника перейшли усі активи і зобов`язання Акціонерного товариства "Укрсоцбанк", а у правовідносинах з ОСОБА_1 - це лише право власності на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_6 , з огляду на те, що залишок заборгованості у розмірі 2133166,28 грн. прощено (анульовано) та нараховано як дохід ОСОБА_1 , залишок заборгованості у розмірі 7124173,18 грн. прощено (анульовано) та нараховано як дохід Акціонерному товариству «Укрсоцбанк».

Висновком комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 07.11.2019 (наказ Міністерства юстиції України № 595/5 від 21.11.2019) скаргу ОСОБА_1 від 23.09.2019 задоволено в повному обсязі, скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 09.08.2019 № 48178755, прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Київської області Турбаністом Іваном Володимировичем.

За наслідками скасування вказаного рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, протоколом № 430-5/ОРК від 20.12.2019 у межах делегованих правлінням Акціонерного товариства «Альфа-Банк» повноважень (Протокол правління № 21 від 20.02.2019) затверджено рішення:

1.1 Списати з балансу АТ «Альфа-Банк» квартиру, загальною площею 57,7 кв.м., за адресою: Київська обл. АДРЕСА_8 , кв.57 (надалі предмет іпотеки).

1.2 Визнати безнадійною заборгованість за Договором кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007 позичальника ОСОБА_1 (іпн. НОМЕР_2 ).

1.3 Списати за рахунок резервів заборгованість за Договором кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007 позичальника ОСОБА_1 (іпн. НОМЕР_2 ).

1.4 Відновити в позабалансовому обліку в повному обсязі заборгованість за Договором кредиту позичальника ОСОБА_1 (іпн. НОМЕР_2 ), що існувала станом на 05.08.2019.

1.5 Відновити в обліку предмет іпотеки (згідно іпотечного договору № 42.02-11/761 від 07.08.2007), як забезпечення виконання зобов`язань за Договором кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007 позичальника ОСОБА_1 (іпн. НОМЕР_2 ).

Форма та Порядок заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма №1ДФ) затверджені наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4.

Порядок заповнення звітного нового та уточнюючого податкових розрахунків є однаковим. Звітний новий та уточнюючий податкові розрахунки подаються на підставі інформації з попередньо поданого податкового розрахунку і містять інформацію лише за рядками й реквізитами, які уточнюються. Для заповнення також використовується інформація з повідомлень про виявлені помилки, які відправляються контролюючими органами до податкового агента.

Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» подано податковий розрахунок (форма 1ДФ) згідно з яким ОСОБА_1 нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 2133166,28 грн., Акціонерному товариству «Укрсоцбанк» нарахований дохід у вигляді прощення боргу у розмірі 7124173,18 грн.

Проте, матеріали справи не містять відомостей про подання до податкових органів документів відносно корегування податкової звітності у частині анулювання прощення боргу та нарахованих доходів у вигляді прощення боргу всього на суму: 2133166,28 грн. +7124173,18 грн. = 9257339,46 грн.

Зважаючи на вказане у сукупності, Акціонерне товариство «Альфа-Банк» як правонаступник міг отримати вищевказані грошові зобов`язання лише такого змісту, якими вони були на час переходу прав - як дохід у вигляді прощення боргу та податкові зобов`язання.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджується лише перехід до Акціонерного товариства «Альфа-Банк» як правонаступника права вимоги за зобов`язанням ОСОБА_1 у розмірі вартості нерухомого майна, право власності на яке було зареєстроване за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» на момент правонаступництва, а саме: квартири, загальною площею 57,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , оскільки у розмірі вартості цього майна борг не був анульований (прощений), з огляду на те, що відомостей відносно переходу прав та обов`язків за договорами кредиту № 42.07-07/387 від 07.08.2007 та іпотеки № 42.02-11/761 в іншій частині основного боргу та нарахованих штрафних санкцій, ніж грошового еквіваленту вартості нерухомого майна, Акціонерним товариством «Альфа-Банк» не надано та відсутністю у матеріалах справи доказів відносно звернення до податкових органів для корегування податкової звітності на суму 9257339,46 грн.

Крім того, у разі визнання судом поновлення заборгованості без внесення відомостей у податкову звітність, боржнику повторно можуть нарахувати дохід у зв`язку з тим, що рішенням заборгованість визнано безнадійною та у подальшому може бути прощена (анульована).

З урахуванням того, що Акціонерному товариству «Альфа-Банк» як правонаступнику у спірних правовідносинах від праводателя передано нерухоме майно, отже, вартістю вказаного майна визначається розмір отриманого права вимоги, відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення кредиторських вимог у розмірі 1072874,00 грн., відповідно до звіту № ВА 200522-001 від 22.05.2020 "Про назалежну оцінку вартості квартири загальною площею 57,7 кв.м., за адресою: Київська обл. АДРЕСА_8 , кв. 57".

Витрати, пов`язані з провадженням у справі про неплатоспроможність

Відповідно до частини 2 статті 133 Кодексу України з процедур банкрутства, витрати, пов`язані з провадженням у справі про неплатоспроможність (витрати на оплату судового збору, сплату винагороди і відшкодування витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним своїх повноважень, оплату послуг спеціалістів для проведення оцінки майнових об`єктів, що підлягають продажу, а також витрати на проведення аукціону), відшкодовуються у повному обсязі до задоволення вимог кредиторів.

Згідно з частиною 4 статті 133 Кодексу України з процедур банкрутства вимоги кредиторів, включені до реєстру вимог кредиторів, задовольняються у такій черговості: 1) у першу чергу задовольняються вимоги до боржника щодо сплати аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; 2) у другу чергу задовольняються вимоги щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) та проводяться розрахунки з іншими кредиторами; 3) у третю чергу сплачуються неустойки (штраф, пеня), внесені до реєстру вимог кредиторів.

З огляду на те, що вимоги кредиторів визнані судом, то витрати на оплату судового збору підлягають включенню до витрат пов`язаних з провадженням у справі про неплатоспроможність боржника.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу України з процедур банкрутства протягом трьох робочих днів після постановлення ухвали за результатами попереднього засідання господарського суду арбітражний керуючий згідно з цією ухвалою письмово повідомляє кредиторів про місце і час проведення зборів кредиторів та організовує їх проведення.

Керуючись статтями 234 - 235 Господарського процесуального кодексу України, статтями 47, 113, 122 Кодексу України з процедур банкрутства, суд-

ухвалив:

1. Заяву (вх. № 5954/20 від 19.03.2020) Приватного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» про визнання кредитором у справі № 911/53/20 задовольнити частково.

2. Визнати кредиторські вимоги Приватного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» () у розмір 32814,41 грн., які складаються з вимог другої черги:

18778,72 грн. - основний борг;

9142,96 грн. - відсотки за користування кредитом;

третьої черги: 4892,73 грн. - пеня.

3. Кредиторські вимоги Приватного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» () у розмірі 69656,42 грн. - відхилити.

4. Заяву (вх. № 8459/20 від 04.05.2020) Акціонерного товариства «Альфа-Банк» як забезпеченого кредитора у справі № 911/53/20 задовольнити частково.

5. Визнати кредиторські вимоги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» () як забезпеченого кредитора, які забезпечені заставою у розмірі 1072874,00 грн.

6. Кредиторські вимоги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» () у розмірі 4763977,72 грн. - відхилити.

7. Заяву (вх. № 5290/20 від 10.03.2020) Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про визнання кредитором у справі № 911/53/20 задовольнити частково.

8. Визнати кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» () у розмір 3739,09 грн., які складаються з вимог другої черги:

2698,32 грн. - основний борг;

950,49 грн. - відсотки за користування коштами.

третьої черги: 90,28 грн. - пеня.

9. Кредиторські вимоги Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» () у розмірі 14995,04 грн. - відхилити.

10. Включити до витрат, пов`язаних з провадженням у справі про неплатоспроможність витрати на оплату судового збору: Акціонерного товариства «Альфа-Банк» () у розмірі 4204,00 грн., Приватного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Надра» () у розмірі 4204,00 грн., Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» () у розмірі 4204,00 грн.

11. Вимоги кредиторів, що заявлені після спливу строку, встановленого частиною 1 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутсва, розглядаються судом у порядку черговості їх отримання та задовольняються в порядку черговості, встановленої статтею 133 Кодексу України з процедур банкрутства.

12. Зобов`язати керуючого реструктуризацією Паніотова Олега Костянтиновича провести збори кредиторів до 14.08.2020.

13. Погодити місце проведення зборів кредиторів за адресою: місто Київ, вулиця Касіяна, будинок № 2/1, під`їзд 5, офіс 363.

14. Зобов`язати керуючого реструктуризацією Паніотова Олега Костянтиновича надати суду до 17.08.2020: реєстр вимог кредиторів боржника; докази організації та проведення зборів кредиторів.

15. Призначити судове засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на 03.09.2020 о 12:00. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108 (зал судових засідань № 2).

16. Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/).

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів.

Суддя С.О. Саванчук