ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2020м. ДніпроСправа № 904/2482/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Петренко І. В.

розглянувши у порядку письмового провадження без виклику учасників, справу

за позовом Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ та в інтересах держави в особі ДЕПАРТАМЕНТА ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ

до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ"

про стягнення 646484,32грн., з яких 565157,36грн. основної заборгованості; 81326,96грн. пені (договір №15-ДКП/12 від 01.01.2012)

Представники: справу розглянуто без виклику представниківучасників справи

РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Дніпропетровська місцева прокуратура №1 в інтересах держави в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ та в інтересах держави в особі ДЕПАРТАМЕНТА ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (далі - позивач) звернулася до господарського суду з позовною заявою до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (далі - відповідач) про стягнення 646484,32грн., з яких 565157,36грн. основної заборгованості; 81326,96грн. пені (договір №15-ДКП/12 від 01.01.2012).

Судові витрати по сплаті судового збору позивач просить суд покласти на відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/2482/20 визначено суддю Петренка Ігоря Васильовича, що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2020.

Ухвалою від 18.05.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Учасників процесу повідомлено, що розгляд справи буде здійснюватися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Сторін повідомлено, що процесуальні дії вчиняються протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі, а саме по 17.06.2020.

16.06.2020 через відділ документального забезпечення від відповідача надійшов відзив від 15.06.2020 за вих.№б/н у якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив від 15.06.2020 за вих.№б/н прийнято до розгляду.

24.06.2020 через відділ документального забезпечення від позивача (ДЕПАРТАМЕНТУ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ) надійшла відповідь на відзив від б/д за вих.№б/н у якому просить суд стягнути на користь міського бюджету 81326,96грн. пені. Відповідь на відзив від б/д за вих.№б/н прийнято до розгляду.

26.06.2020 через відділ документального забезпечення від прокуратури надійшла відповідь на відзив від 25.06.2020 за вих.№04/32-5724ВИХ-20. Відповідь на відзив від 25.06.2020 за вих.№04/32-5724ВИХ-20 прийнято до розгляду.

30.06.2020 через відділ документального забезпечення від прокуратури надійшла заява від 30.06.2020 за вих.№05/2-976вих-20 у якій просить суд:

1. Провадження у справі №904/2482/20 в частині стягнення 565157,36грн. основної заборгованості закрити, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

2. Стягнути з відповідача 81326,96грн. пені.

3. Вирішити питання про відшкодування прокуратурі судового збору у розмірі 9697,26грн. Заяву від 30.06.2020 за вих.№05/2-976вих-20 прийнято до розгляду.

Короткий зміст.

Прокурор повідомив, що після порушення провадження у справі, відповідач вжив заходи щодо погашення заборгованості. Дніпровською міською радою зроблено перерахунок відповідних коштів в якості оплати по спірному договору.

Отже, основна заборгованість за договором відсутня; проте заборгованість в частині пені у розмірі 81326,96грн. наявна.

Беручи до уваги наявність обставин задля закриття провадження у справі, прокурор просить суд повернути судовий збір у розмірі 9697,26грн.

ПОЗИЦІЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Відповідно до частини 4 статті 55 Господарського процесуального кодексу України якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави.

Аналізуючи подані позивачем та прокурором заяви по суті, зокрема відповіді на відзив, господарський суд встановив, що позивач фактично зменшив заявлені позовні вимоги і просить суд стягнути лише пеню у розмірі 81326,96грн., в той час як прокурор залишає заявлені позовні вимоги незмінними.

Беручи до уваги, що позов подано прокурором в інтересах держави, а зменшення позовних вимог про яке заявлено позивачем суттєво не впливає на результат справи, господарський суд визнав за правильне взяти до уваги заяву від 30.06.2020 за вих.№05/2-976вих-20 та залишити заявлені позовні вимоги незмінними.

02.07.2020 через відділ документального забезпечення від відповідача надійшли заперечення від 01.07.2020 за вих.№б/н у яких просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити. Заперечення від 01.07.2020 за вих.№б/н прийнято до розгляду.

У відповідності до частини 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Отже, строк для розгляду справи по суті розпочато.

Приписами статті 248 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

При цьому, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 №540-ІХ доповнено розділ Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України пунктом 4 наступного змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349 , а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)."

Отже, строк розгляду справи не є пропущеним.

Господарський суд констатує, що сторони мали реальну можливість надати всі існуючі докази в обґрунтування своїх позовних вимог та заперечень суду першої інстанції.

Частиною 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судові дебати не проводяться.

10.08.2020 здійснено розгляд справи по суті.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Враховуючи приписи частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

Короткий зміст позовної заяви та узагальнення її доводів.

01.01.2012 між Департаментом корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради (правонаступником якого є ДЕПАРТАМЕНТ ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ) (далі - позивач) та ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ "УКРТЕЛЕКОМ" в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (далі - відповідач) укладено договір оренди №15-ДКП/12 нерухомого майна (далі - договір), що належить до комунальної власності територіальної громади міста, а саме нежитлове приміщення загальною площею 1121,30кв.м. (у тому числі 669,2кв.м. + 452,1кв.м.), розташоване за адресою: місто Дніпропетровськ, пр.Газети "Правда" на першому та цокольному поверсі 5-ти поверхового будинку, вартість якого, згідно з незалежною оцінкою становить 3139676,00грн. без ПДВ, що перебувають на балансі КВРЖЕП Індустріального району міста Дніпропетровська, для використання під розміщення та експлуатацію обладнання електрозв`язку.

За актом приймання-передачі від 01.01.2012 нежитлові вбудовані приміщення загальною площею 1121,30,0кв.м., розташовані за адресою: місто Дніпропетровськ, проспект Газети "Правда", 103, розміщені на першому та цокольному поверсі 5-ти поверхового будинку, передані орендарю в користування.

Згідно акту приймання-передачі від 30.01.2020 нежитлове приміщення загальною площею 1121,3кв.м., розташоване за адресою: місто Дніпро, пр.Слобожанський (Газети "Правда"), 103, розміщене на першому та цокольному поверсі 5-ти поверхового будинку, переданого балансоутримувачу КВРЖЕП Індустріального району міста Дніпра.

Внаслідок неналежного виконання орендарем умов договору, за період з 01.11.2018 по 30.01.2020 утворилася заборгованість в розмірі 565157,36грн., яку до цього часу не сплачено.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань позивач нарахував відповідачу:

- пеню за загальний період прострочення з 23.03.2019 по 23.03.2020 на загальну суму 81326,96грн.

Короткий зміст заперечень відповідача та узагальнення його доводів.

Відповідно до розрахунку заборгованості з орендної плати за договором, станом на 28.05.2020, рахується переплата у розмірі 3095,38грн.

Відповідач стверджує, що з розрахунку пені вбачається, що останнім заявлено вимогу про стягнення пені за період з 23.03.2019 по 23.03.2020, а з даною позовною заявою прокурор звернувся 07.05.2020, тобто після спливу спеціальної позовної давності.

Отже, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог через відсутність предмету спору.

Доводи позивача на відзив.

Позивач стверджує, що 22.05.2020 надійшов лист відповідача №12Е300-1345 від 20.05.2020 у якому просив зарахувавти кошти сплачені зокрема на спірний договір загальною сумою 568252,74грн., а саме:

1. Платіжне доручення №9736 від 26.06.2019 на суму 62265,41грн.;

2. Платіжне доручення №9738 від 26.06.2019 на суму 62576,74грн.;

3. Платіжне доручення №9691 від 26.06.2019 на суму 62825,81грн.;

4. Платіжне доручення №9693 від 26.06.2019 на суму 63454,07грн.;

5. Платіжне доручення №9740 від 26.06.2019 на суму 63898,25грн.;

6. Платіжне доручення №14727 від 21.10.2019 на суму 63576,75грн.;

7. Платіжне доручення №14729 від 21.10.2019 на суму 63197,28грн.;

8. Платіжне доручення №14791 від 21.10.2020 на суму 63007,69грн.;

9. Платіжне доручення №14793 від 21.10.2019 на суму 63448,74грн.

Позивач повідомив, що 28.05.2020 проведено перерахунок та надано відповідачу розрахунок боргу з зазначенням відсутності заборгованості нарахувань з орендної плати.

Позивач наголошує, що зарахування коштів проводилося після звернення до суду та отримання відповідачем копії позову про стягнення боргу.

Позивач звернув увагу, що 30.01.2020 відповідачем підписано акт приймання-передачі, в якому визнана сума боргу у розмірі 627050,77грн. та пені, розмір якої більший, аніж заявлено до стягнення.

Отже, позивач просить суд стягнути з відповідача на користь міського бюджету пеню у розмірі 81326,96грн.

Доводи прокурора на відзив.

Прокурор наголошує, що зарахування коштів за спірним договором проводилося після звернення прокурора до суду з позовом та після відкриття судом провадження у справі.

Прокурор підтвердив відсутність заборгованості відповідача перед позивачем станом на 23.06.2020.

Доводи відповідача щодо незгоди з аргументами позивача викладеними у відповіді на відзив.

Відповідач наголошує, що позивачем пропущено строк позовної давності.

Крім того, відповідач звертає увагу, що підписання акту звірки не свідчить про визнання заборгованості.

ОБСТАВИНИ, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Доказами, відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Стаття 74 Господарського процесуального кодексу України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відтак, предметом доказування у господарській справі є лише ті факти, які мають матеріально-правове значення, тобто факти без з`ясування яких не можна правильно вирішити справу по суті.

Отже, обставинами, які входять до предмету доказування у даній справі такі:

1. Обставини укладання договору.

2. Природа договору.

3. Факт приймання - повернення об`єкту з оренди.

4. Строк дії договору.

5. Строк оплати. Наявність часткової оплати. Існування заборгованості.

6. Правомірність нарахування пені.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

1. Обставини укладання договору.

01.01.2012 між позивачем та відповідачем укладено договір.

Предмет договору. З метою ефективного використання комунального майна орендодавець на підставі рішення міської ради від 21.03.2007 №41/11 із змінами та доповненнями передає, а орендар приймає в строкове платне користування комунальне нерухоме майно - нежитлове приміщення (далі - об`єкт оренди) загальною площею 1121,30кв.м. у тому числі (669,2кв.м. + 452,1 кв.м.) розміщене за адресою: місто Дніпропетровськ, проспект Газети "Правда", 103, на першому та цокольному поверсі 5-поверхового будинку, вартість якого, згідно з незалежною оцінкою становить 3139676грн. у тому числі (2243257,00грн. та 896419,00грн.), без ПДВ, що перебуває на балансі КВЖРЕП Індустріального району, для використання під розміщення та експлуатацію обладнання електрозв`язку (пункт 1.1 договору).

Ціна договору. Розрахунок орендної плати здійснюється за Методикою розрахунку порядку використання плати за оренду комунального нерухомого майна, затвердженої міською радою (пункт 3.1 договору). Розмір орендної плати відповідно до розрахунку орендної плати, є невід`ємною частиною договору, становить 39245,96грн. без ПДВ / базова за листопад місяць 2011 рік / (пункт 3.2 договору). Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць (пункт 3.4 договору).

Строк. Цей договір діє з 01.01.2012 до 30.11.2014 включно (пункт 10.1 договору). Після закінчення терміну договору оренди орендар, який належним чином виконував свої обов`язки, має переважне право, за інших рівних умов, на переукладання договору оренди на новий термін. Умови договору оренди на новий строк встановлюється за домовленістю сторін. У разі недосягнення домовленості щодо умов договору переважне право орендаря на переукладання договору припиняється (пункт 10.2 договору).

2. Природа договору.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором оренди.

Відносини, що виникли між сторонами по справі на підставі договору оренди, є господарськими зобов`язаннями і згідно з приписами статті 193 Господарського кодексу України, статей 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

3. Факт приймання - повернення об`єкту з оренди.

01.01.2012 між позивачем (далі - позивач, орендодавець), відповідачем (далі - відповідач, орендар) та балансоутримувачем підписано Акт приймання-передачі нежитлового приміщення, загальною площею 1121,30кв.м., що знаходиться на балансі КВЖРЕП Індустріального району, за адресою: проспект Газети "Правда", 103, який підтверджує, що орендодавець передає, а орендар приймає об`єкт оренди в комплекті та у стані, що відповідають істотним умовам договору оренди від 01.01.2012 №15ДКП/12.

30.01.2020 між позивачем, відповідачем та балансоутримувачем підписано Акт приймання-передачі комунального майна, який підтверджує, що Комунальне виробниче житлове-експлуатаційне підприємство Індустріального району прийняло, а орендар передав об`єкт оренди - нерухоме майно - нежитлове приміщення загальною площею 1121,3кв.м., розміщене за адресою: місто Дніпро, проспект Слобожанський, 103 у комплекті та у стані, що відповідають істотним умовам договору оренди від 01.01.2012 №15-ДКП/12.

4. Строк дії договору.

Господарський суд констатує, що строк дії договору з 01.01.2012 до 30.01.2020.

5. Строк оплати. Наявність часткової оплати. Існування заборгованості.

Орендна плата, відповідно до пункту 3.5 договору, сплачується орендарем щомісяця у термін не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності орендаря. Орендна плата сплачується за весь час фактичного користування об`єкта оренди до дати підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди включно.

Прокурор з даною позовною заявою звернувся до господарського суду 13.05.2020.

Відповідач листом від 20.05.2020за вих.№12Е300-1345 звернувся до позивача 22.05.2020, що підтверджується штампом позивача з вх.№12/36 у якому просив помилково сплачені кошти за договором оренди №15-ДКП/12 від 01.01.2012, сплата яких підтверджується:

1. Платіжним дорученням №9736 від 26.06.2019 на суму 62265,41грн.;

2. Платіжним дорученням №9738 від 26.06.2019 на суму 62576,74грн.;

3. Платіжним дорученням №9691 від 26.06.2019 на суму 62825,81грн.;

4. Платіжним дорученням №9693 від 26.06.2019 на суму 63454,07грн.;

5. Платіжним дорученням №9740 від 26.06.2019 на суму 63898,25грн.;

6. Платіжним дорученням №14727 від 21.10.2019 на суму 63576,75грн.;

7. Платіжним дорученням №14729 від 21.10.2019 на суму 63197,28грн.;

8. Платіжним дорученням №14791 від 21.10.2020 на суму 63007,69грн.;

9. Платіжним дорученням №14793 від 21.10.2019 на суму 63448,74грн.

у загальному розмірі 568252,74грн. зарахувати за спірним договором.

Позивач визнав, що відповідач 28.05.2020 здійснив перерахунок та згідно розрахунку заборгованості з орендної плати за договором оренди від 01.01.2012 №15-ДКП/12 станом на 17.06.2020 заборгованість відповідача перед позивачем складає 0,00грн.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Беручи до уваги, факт сплати відповідачем суми основної заборгованості після відкриття провадження у справі, що визнається сторонами та підтверджується матеріалами справи, господарський суд вбачає підстави для закриття провадження у справі в частині стягнення суми основної заборгованості та констатує неврегульоване питання в частині стягнення пені.

6. Правомірність нарахування пені.

Відповідно до пункту 9.1 договору за невиконання або неналежне виконання зобов`язання за договором сторони несуть відповідальність згідно з умовами цього договору та чинним законодавством України.

За несвоєчасну сплату суми орендної плати орендар зобов`язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від несплаченої суми орендної плати за кожен день прострочення платежу за весь період існуючої заборгованості у співвідношенні, визначеному у пункті 3.3 цього договору (пункт 9.2 договору).

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань позивач нарахував відповідачу пеню за загальний період прострочення з 23.03.2019 по 23.03.2020 на загальну суму 81326,96грн.

Щодо вимог про стягнення пені застосовується позовна давність в один рік.

Початок перебігу позовної давності визначається за правилами статті 261 Цивільного кодексу України.

Як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушено, так і в разі пред`явлення позову в інтересах зазначеної особи іншою уповноваженою на це особою відлік позовної давності обчислюється однаково - з моменту, коли особа довідалася або мала об`єктиву можливість довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

При цьому визначення початкового моменту перебігу позовної давності має важливе значення, оскільки від нього залежить і правильність обчислення позовної давності, і захист порушеного права.

Господарський суд констатує, що про порушення свого права позивач був обізнаний уже 16.04.2019, однак з позовом прокурор звернувся лише 13.05.2020.

Господарський суд, констатує, що позовну давність необхідно обчислювати щодо кожного дня окремо за попередній рік до дня подання позову, якщо інший період не встановлено законом або угодою сторін.

Проаналізувавши розрахунок пені, господарський суд констатує, що до вимог про стягнення пені за період з 16.04.2019 по 12.05.2019 застосовується позовна давність про застосування якої просить відповідач.

Відтак, у задоволенні вимог прокуратури в частині стягнення пені у розмірі 1652,02грн. за період з 16.04.2019 по 12.05.2019, слід відмовити.

Господарський суд перевірив розрахунок пені здійснений позивачем за загальний період прострочення з 13.05.2019 по 23.03.2020 та визнав його арифметично та методологічно правильним, а вимогу такою, що підлягає задоволенню у розмірі 79674,94грн.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Господарське зобов`язання виникає, зокрема із господарського договору (стаття 174 Господарського кодексу України).

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору (частина 3 статті 180 Господарського кодексу України).

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 Цивільного кодексу України).

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено зміст договору, який становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частини 1 статті 759 та статті 761 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Право передання майна у найм має власник речі або особа, якій належать майнові права. Наймодавцем може бути також особа, уповноважена на укладення договору найму.

Статтею 764 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором.

Відповідно до статті 284 Господарського кодексу України строк договору оренди визначається за погодженням сторін. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця після закінчення строку дії договору він вважається продовженим на такий самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені договором.

У відповідності до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Одним із наслідків порушення зобов`язання є оплата неустойки (штрафу, пені).

Згідно статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 1 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Згідно статті 3 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України, передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Позовна давність, за визначенням статті 256 Цивільного кодексу України - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Отже, позовна давність є інститутом цивільного права і може застосовуватися виключно до вимог зі спорів, що виникають у цивільних відносинах, визначених у частині 1 статті 1 Цивільного кодексу України, та у господарських відносинах (стаття 3 Господарського кодексу України).

Для окремих видів вимог, відповідно до статті 258 Цивільного кодексу України, законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю (частина 1). Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення пені (частина 2).

Частинами 4, 5 статті 267 Цивільного кодексу України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Початок перебігу позовної давності визначається відповідно до правил статті 261 Цивільного кодексу України. За загальним правилом перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Щодо повернення судового збору у розмірі 9697,26грн.

Згідно частини 4 статті 231 Господарського процесуального кодексу України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Стаття 7 Закону України від 08.07.2011 №3674-VІ "Про судовий збір", зі змінами до нього, містить вичерпний перелік пунктів, за якими повертається сплачена сума судового збору.

Так, відповідно до пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду зокрема у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Господарський суд констатує, що провадження в частині стягнення 565157,36грн. основної заборгованості закрито, у зв`язку з відсутністю предмету спору, а отже судовий збір сплачений за даною вимогою може бути повернутий прокуратурі.

Як вбачається із матеріалів справи позивач за подачу позовної заяви сплатив судовий збір у розмірі 9697,26грн., сплата якого підтверджена платіжним дорученням №1072 від 05.05.2020 на суму 9697,26грн.

Розмір сплаченого позивачем судового збору відповідає вимогам Закону України "Про судовий збір".

Проте, беручи до уваги, що ціна заявленого позову складає 646484,32грн., а провадження закрито в частині стягнення 565157,36грн. основної заборгованості поверненню підлягає судовий збір у розмірі 8477,34грн.

З урахуванням положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір у розмірі 1194,70грн. покласти на відповідача, а у розмірі 25,21грн. на прокуратуру.

Керуючись статтями 2-5, 7-15, 18, 20, 24, 27, 73, 74, 76-80, 86, 91, 123, 129, 220, 232-233, 236-242, 247-248, 252, 253-254, 256-259, пунктом 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ВИРІШИВ.

Позовні вимоги Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 (49051, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ВУЛИЦЯ ОСІННЯ, будинок 8) в інтересах держави в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514) та в інтересах держави в особі ДЕПАРТАМЕНТА ПО РОБОТІ З АКТИВАМИ ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 37454258) до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (01601, м.Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 18; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21560766) в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (49101, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Центральний район, ВУЛИЦЯ ХЕРСОНСЬКА, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25543196) про стягнення 646484,32грн., з яких 565157,36грн. основної заборгованості; 81326,96грн. пені (договір №15-ДКП/12 від 01.01.2012) задовольнити частково.

Провадження в частині стягнення з ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (01601, м.Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 18; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21560766) в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (49101, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Центральний район, ВУЛИЦЯ ХЕРСОНСЬКА, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25543196) на користь міського бюджету в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514) 565157,36грн. основної заборгованості закрити.

В частині стягнення з ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (01601, м.Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 18; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21560766) в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (49101, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Центральний район, ВУЛИЦЯ ХЕРСОНСЬКА, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25543196) на користь міського бюджету в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514) 1652,02грн. пені відмовити.

Стягнути з ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (01601, м.Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 18; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21560766) в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (49101, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Центральний район, ВУЛИЦЯ ХЕРСОНСЬКА, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25543196) на користь міського бюджету в особі ДНІПРОВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 75; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 26510514) 79674,94грн. (сімдесят дев`ять тисяч шістсот сімдесят чотири грн. 94 коп.) пені.

Стягнути з ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (01601, м.Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 18; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 21560766) в особі ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ФІЛІЇ ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКРТЕЛЕКОМ" (49101, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Центральний район, ВУЛИЦЯ ХЕРСОНСЬКА, будинок 26; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 25543196) на користь ПРОКУРАТУРИ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (49044, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 38; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 02909938; МФО 820172, Держказначейська служба України, м.Київ, р/рUA0000291) 1194,70грн. (одна тисяча сто дев`яносто чотири грн. 70 коп.) судового збору.

Судові витрати у розмірі 25,21грн. покласти на ПРОКУРАТУРУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (49044, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 38; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 02909938).

Повернути ПРОКУРАТУРІ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ (49044, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ДМИТРА ЯВОРНИЦЬКОГО, будинок 38; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 02909938; МФО 820172, Держказначейська служба України, м.Київ, р/рUA0000291) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 8477,34грн. (вісім тисяч чотириста сімдесят сім грн. 34 коп.), який сплачено, згідно платіжного доручення №1072 від 05.05.2020 на суму 9697,26грн., про що постановити ухвалу.

Видати наказ та постановити ухвалу про повернення судового збору.

Наказ видати та постановити ухвалу про повернення судового збору після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частини 1,2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України).

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Дата підписання та складення повного судового рішення - 10.08.2020.

Суддя І.В. Петренко