ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

12.08.2020 Справа №905/957/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Кротінової О.В.,

при секретарі судового засідання Калітіній К.А.,

за позовом Державного регіонального геологічного підприємства "Донецькгеологія", м.Бахмут, Донецька обл., ,

до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля", м.Добропілля, м.Білицьке, Донецька обл., ,

про стягнення 177871,56грн., -

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився, -

СУТЬ СПОРУ:

Державне регіональне геологічне підприємство "Донецькгеологія", м.Бахмут, Донецька обл., звернулось до Господарського суду Донецької області з позовною заявою №02/7-517 від 20.05.2020 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля", м.Добропілля, м.Білицьке, Донецька обл. про стягнення 177871,56грн., з яких:

- сума основного боргу у розмірі 144240,13грн. на підставі договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019;

- пеня у розмірі 19375,08грн. на підставі п.7.2 договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019;

- штраф у розмірі 14256,35грн. на підставі ч.2 ст.231 Господарського кодексу України.

З дотриманням приписів ст.32 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, для розгляду справи №905/957/20 визначено суддю Кротінову О.В.

Ухвалою суду від 25.05.2020 прийнято позовну заяву №02/7-517 від 20.05.2020 до розгляду та відкрито провадження у справі №905/957/20; визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження; судове засідання призначено на 23.06.2020; встановлено строк позивачу для надання: відповідно до ст.ст.166, 251 Господарського процесуального кодексу України відповіді на відзив до 23.06.2020, у разі отримання відзиву на позовну заяву за станом на цю дату; встановлено позивачу надати документ, що підтверджує повноваження особи, яка своїм підписом засвідчила додані до позовної заяви копії документів у строк згідно ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, а саме не більш ніж 10 днів з дня вручення даної ухвали суду, а також належним чином засвідчені докази здійснення часткових оплат (у т.ч. попередня оплата), проведених у межах спірних правовідносин; встановлено строк відповідачу для надання: відповідно до ст.ст.165, 251 Господарського процесуального кодексу України відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову у строк дії карантину, але не пізніше 15 днів з моменту його закінчення; одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду до початку судового засідання.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що відповідачем порушено умови договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 в частині повної оплати виконаних робіт, внаслідок чого утворилась заборгованість та виникли підстави для нарахування пені, штрафу.

На підтвердження викладених обставин позивачем надано у копіях: договір про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 з додатком та додатковою угодою про зміну реквізитів №1 від 19.09.2019; технічне завдання; кошторисно-фінансовий розрахунок вартості 1-3 етапів робіт; акт прийому-передачі виконаних робіт 1-го етапу №1 від 18.06.2019, акт приймання-передачі виконаних робіт 2-го етапу №2 від 30.09.2019, акт приймання-передачі виконаних робіт 3-го етапу №3 від 12.12.2019; лист-вимога №05-408 від 15.04.2020 з актом звіряння взаємних розрахунків станом на 14.04.2020 та описом вкладення у цінний лист датованим 15.04.2020, накладною АТ "Укрпошта" №489 та зворотнім рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення; в оригіналі розрахунок пені та штрафу за актами виконаних робіт №2 від 30.09.2019 та №3 від 12.12.2019.

Нормативно свої вимоги позивач обґрунтовує посиланням на ст.ст.525, 526, 530, 610, 612, 629, 837, 854 Цивільного кодексу України, ст.ст.173, 193, 231, 232 Господарського кодексу України.

09.06.2020 від представника відповідача на електронну поштову адресу суду надійшло клопотання №б/н б/д, у якому просив продовжити строк для надання відзиву відповідачем на позовну заяву Державного регіонального геологічного підприємства «Донецькгеологія»; перенести судове засідання за справою №905/957/20 на іншу дату.

Клопотання представника відповідача в частині перенесення судового засідання у справі задоволено судом, про що відображено в ухвалі суду від 23.06.2020, в частині вимог про продовження строку подання відзиву на позовну заяву судом відмовлено, про що постановлено ухвалу від 23.06.2020.

11.06.2020 від позивача через канцелярію Господарського суду Донецької області надійшов лист №02/7-603 від 10.06.2020 на виконання ухвали суду від 25.05.2020 про відкриття провадження у справі, до якого додано копію наказу позивача №221-к від 27.06.2012 "Про прийом на роботу" та платіжних доручень №64296 від 28.03.2019, №65013 від 28.03.2019, №128564 від 11.07.2019, №137421 від 26.07.2019, №137422 від 26.07.2019, №176338 від 13.09.2019, №1012500 від 17.01.2020, №1012700 від 17.01.2020.

23.06.2020, керуючись ст.ст.114, ч.2 ст.216, п.4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України (зміни, внесені згідно із Законом №540-IX від 30.03.2020), у судовому засіданні оголошувалась перерва по 12.08.2020, про що повідомлено Державне регіональне геологічне підприємство «Донецькгеологія» та Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» відповідною ухвалою суду.

04.08.2020 на електрону поштову адресу суду від відповідача надійшло клопотання б/н від 28.07.2020, в якому останній просить продовжити термін для направлення відзиву на позовну по справі №905/957/20 на 15 календарних днів з дати завершення карантину, відкласти розгляд справи до дати завершення карантину, а саме після 31.08.2020. До відзиву додано наказ №21 від 24.07.2020 «Про віддалений режим роботи», довіреність №104/ДУ/2020 від 26.12.2019.

Дослідив означене клопотання відповідача, суд виходить з такого.

Судом встановлено, що позов №02/7 -517 від 20.05.2020 разом з доданими до нього документами, на виконання вимог ст.172 Господарського процесуального кодексу України, направлено відповідачу.

Доказів неотримання позовної заяви відповідачем суду не представлено, останній не свідчить про те, що зі змістом позову та суттю спору не обізнаний.

Ухвали господарського суду Донецької області від 25.05.2020, 23.06.2020, постановлені в межах даної справи, скеровані на адреси відповідача та отримані ним, про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Одночасно, процесуальні документи Господарського суду Донецької області, у яких вказано предмет та підстави позову, розміщено у Єдиному державному реєстрі судових рішень, який створений для відкритого безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України до судових рішень.

Окрім того, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч.9 ст.6 Господарського процесуального кодексу України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться у електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах« з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Згідно з вимогами розділу XI вказаного Положення учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи. Особи, за допомогою зареєстрованого електронного кабінету формують проекти (створюють шляхом заповнення відповідних форм, редагують, долучають), підписують та подають до суду і ОСП електронні запити, скарги, пропозиції та інші непроцесуальні звернення, що стосуються діяльності таких органів, а також отримують відповідь на них.

До електронного кабінету особи у судових справах, в яких така особа приймає участь, надсилаються вєб-посилання на тексти всіх сформованих судом процесуальних документів по справі: судові рішення, судові повістки та виклики тощо, що мають статус оригіналу і підписані ЕЦП відповідальної особи суду, інформація про отримані та зареєстровані вхідні документи по справі разом з ЕД або ЕКПД таких документів, інформація про отримані документи по справі від інших учасників разом з ЕД або ЕКПД таких документів, електронні документи, що спричинили зміну стану розгляду справи, протоколи автоматичного розподілу, тощо. В електронному кабінеті особи відображається календар подій по судових провадженнях, в яких така особа приймає участь та інформація щодо поданих нею не процесуальних звернень.

В обов`язковому порядку в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) свої офіційні електронні адреси реєструють адвокати, нотаріуси, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки. Рекомендації користувачам судових послуг щодо завчасної реєстрації в підсистемі «Електронний суд» з метою подальшого ефективного використання її можливостей неодноразово були опубліковані прес-центром судової влади, а також на офіційних сайтах кожного господарського суду.

Отже, чинним законодавством передбачений відповідний порядок оперативного доступу сторін не тільки до процесуальних документів, а й до матеріалів справи у відсканованому вигляді, що надає можливість, зокрема, відповідачеві, підготувати свою правову позицію у справі без фізичної явки до приміщення суду.

З урахуванням викладеного, не вбачається наявність перешкод в реалізації права на ознайомлення з матеріалами справи.

Представник відповідача вказує на фізичну неможливість підготувати та направити відзив та необхідні документи по справі, обґрунтовуючи встановленням на підприємстві віддаленого режиму роботи та відсутністю в офісі підприємства адміністративно-управлінського персоналу.

З наказу відповідача №21 від 24.07.2020 «Про віддалений режим роботи» вбачається, що останнім, з метою попередження поширення короновірусної хвороби COVID-19, з урахуванням ймовірного розвитку складної епідеміологічної ситуації у відповідності з Законом України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного добробуту населення», Законом України «Про внесення змін в деякі законодавчі акти України, направлені на попередження виникнення та поширення короновірусної хвороби (COVID-19) визваної коронавірусом SARS-CoV-2», введено алгоритм реалізації протиепідеміологічних заходів, а саме: введено у період з 01.08.2020 по 31.08.2020 віддаленний режим роботи для працівників адміністративно-управлінського персоналу, які не знаходяться у відпустці у вказаний період; встановлено, що робота у віддаленому режимі здійснюється працівниками із застосуванням електронних комунікацій та технологій; заборонено знаходження співробітникам адміністративно-управлінського персоналу в офісних приміщеннях підприємства у вказаний період, пропускний режим в указаний строк не буде доступним.

При цьому, не пояснено та необґрунтовано причини, за яких існували перешкоди та не реалізовано право на надання відзиву суду до 01.08.2020.

Суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ст.2 Господарського процесуального кодексу України одними із основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із ст.42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Як зазначено вище, провадження у даній справі було відкрито 25.05.2020 в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання.

Кабінетом Міністрів України з 12.03.2020 було запроваджено карантин на території України та у подальшому продовжено адаптивний карантин по 31.08.2020 (включно).

Проте, вжиття таких заходів жодним чином не зупиняє відправлення правосуддя судами України.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, з дотриманням завдань, принципів господарського судочинства (ст.2 Господарського процесуального кодексу України) та розумності строків для вчинення процесуальної дії (ст.114 Господарського процесуального кодексу України), основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, враховуючи суть спору, загальний строк розгляду даної категорії справ, тривалість розгляду справи, те, що судом створено сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, введення на території України карантину, що на сьогодні має адаптивний характер, та не встановлено дійсної наявності перешкод, які виникли, у зв`язку з введенням такого карантину, у реалізації процесуальних прав учасниками процесу, суд звертає увагу відповідача на можливість вирішення судом спору за відсутності відзиву на позовну заяву.

Відтак, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи, як і для оголошення перерви у справі, та існуючою можливість розглянути спір за наявними в справі матеріалами, у цьому судовому засіданні.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача б/н від 28.07.2020.

Одночасно, суд звертає увагу відповідача на те, що питання продовження строку подання відзиву на позовну заяву вирішено ухвалою суду від 23.06.2020, якою у продовженні цього строку відмовлено.

Дослідив матеріали справи та оцінив подані докази, суд дійшов висновку щодо такого.

За приписами статті 7 Господарського процесуального кодексу України, правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Згідно ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом частин першої, другої статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Основними видами господарських зобов`язань є майново-господарські зобов`язання та організаційно-господарські зобов`язання. Господарські зобов`язання можуть виникати: зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (ч.1 ст.174 Господарського кодексу України).

20.02.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля" (замовник) в особі виробничого структурного підрозділу "Шахтоуправління Добропільське" Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля" та Державним регіональним геологічним підприємством "Донецькгеологія" (підрядник) укладено договір про виконання робіт №967-ДУ-ШУД-Ве-19-01, відповідно до п.1.1 якого підрядник зобов`язався за завдання замовника виконати роботи, зазначені в п.1.2 договору, а замовник - прийняти і оплатити такі роботи.

В п.1.2 договору визначено найменування робіт: «Виконання комплексу робіт з організації і проведення режимних спостережень за рівнем і якістю підземних вод на полях діючих шахт «Алмазна» і «Добропільська» (далі - роботи).

Місце виконання робіт: поля діючих шахт «Алмазна» і «Добропільська» ВСП «Шахтоуправління Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля». Об`єкт: ШУ Добропільське (п.1.3 договору).

Відповідно до п.3.1 договору вартість робіт становить 332399,59грн., у тому числі ПДВ 20% 55399,93грн.

За умовами п.4.1 договору розрахунки проводяться у наступному порядку:

- попередня оплата 30% від вартості кожного етапу за договором перед початком виконання робіт етапу, а саме: 1 етап - попередня оплата 12766,70грн., в т.ч. ПДВ - 2127,78грн.; 2 етап - попередня оплата 59174,57, в т.ч. ПДВ - 9862,43грн.; 3 етап - попередня оплата 27778,60грн., в т.ч. ПДВ - 4629,77грн.

Остаточний розрахунок за виконані роботи кожного етапу за договором замовник здійснює протягом 30 календарних днів після підписання сторонами актів прийому - передачі виконаних робіт.

Замовник при перерахуванні грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника в призначенні платежу платіжного доручення в обов`язковому порядку вказує реквізити цього договору (номер, дата укладення), а також період (місяць, рік), за який здійснюється оплата. У разі не вказування в призначенні платежу платіжного доручення (місяць, рік), за який здійснюється оплата, здійснена за платіжним дорученням оплата за роботи за цим договором зараховується в хронологічному порядку відповідно до дати виникнення зобов`язань з оплати (п. 4.3 договору).

В п.5.1 договору визначений строк виконання робіт: з дати підписання сторонами договору та здійснення передоплати замовником до 31.12.2019.

Згідно п.5.2 договору кількість/обсяг робіт зазначені в додатку №1 до цього договору (Технічне завдання) та підтверджується Кошторисною документацією (додаток №2 до договору).

Роботи виконуються з матеріалів, запасних частин, обладнання підрядника, вартість яких входить до загальної суми договору (п.5.3 договору).

За умовами п.п.5.4, 5.5 договору виконані підрядником роботи згідно з цим договором оформлюються актами приймання виконаних робіт. В акті приймання виконаних робіт повинен бути відображений фактичний обсяг виконаних робіт протягом місяця (звітний період), в якому виконувались роботи.

Відповідно до п.5.6 договору замовник перевіряє надані акти приймання виконаних робіт в строк до 3 робочих днів після їх отримання та в цей же строк повинен надати підряднику підписаний акт приймання виконаних робіт або мотивовані письмові претензії до робіт.

Розрахунок за роботи, що були виконані до моменту припинення виконання робіт проводиться на підставі акту приймання виконаних робіт згідно умов договору (п.5.8 договору).

Пунктами 6.1.1 та 6.4.1 договору передбачено обов`язок замовника своєчасно та в повному обсязі оплачувати виконані роботи та право підрядника своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за виконані роботи.

Згідно п.10.1 договір набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін і діє до 31.12.2019, а в частині виконання зобов`язань - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, що виникли під час дії договору.

Проаналізувавши вищезазначений договір, судом встановлено, що останній за своєю правовою природою є договором підряду та підпадає під регулювання статей 837-864 Цивільного кодексу України.

Дослідив укладений договір поряд із означеними нормами чинного законодавства, означена угода не суперечить актам цивільного законодавства, доказів оспорення, визнання недійсною у судовому порядку сторонами не надано. Відтак в силу положень статті 629 Цивільного кодексу України договір про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 є обов`язковим для виконання сторонами.

В матеріалах справи міститься технічне завдання на виконання комплексу робіт з організації та проведення режимних спостережень за рівнем та якістю підземних вод на полях діючих шахт «Алмазна» та «Добропільська», склад видів та обсягів робіт визначений у 3 етапи, передбачена можливість внесення коригувань в обсяги та види робіт за узгодженням із замовником та визначений перелік документації, яка передається підрядником за результатами робіт.

Сторонами підписана кошторисна документація - Зведений кошторисно-фінансовий розрахунок вартості робіт з організації та проведення режимних спостережень за рівнем та якістю підземних вод на полях діючих шахт «Алмазна» та «Добропільська» (додаток до договору №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019), в якій погоджено найменування робіт, обсяг та вартість: 1 етап - складення проекту режимних свердловин - проект, вартість без податку на додану вартість 35463,07грн.; 2 етап - створення мережі режимних свердловин - мережа свердловин, вартість без податку на додану вартість 164373,81грн.; 3 етап - проведення спостережень за режимом підземних вод в 2019р. - проведення спостережень, вартість без податку на додану вартість 77162,78грн., загальною вартістю з урахуванням податку на додану вартість 332399,59грн..

Також підписано кошторисно-фінансові розрахунки вартості робіт за кожним етапом окремо, з визначенням у межах кожного назви робіт, одиниці виміру, нормативного документу, об`єму робіт, вартості одиниці, кошторисної вартості за рік: 1 етап - 42555,68грн. з урахуванням податку на додану вартість, 2 етап - 197248,57грн. з урахуванням податку на додану вартість, 3 етап - 92595,34грн..

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Таке визначення поняття розкриває сутність зобов`язання як правого зв`язку між двома суб`єктами (сторонами), відповідно до якого на одну сторону покладено обов`язок вчинити певну дію (певні дії) чи утриматись від її (їх) здійснення; іншій стороні зобов`язання надано право, що кореспондує обов`язку першої. Обов`язками боржника та правами кредитора вичерпується зміст зобов`язання (ст. 510 Цивільного кодексу України).

Приписами ст.837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Отже, договір підряду складається із двох взаємопов`язаних між собою зобов`язань: 1)правовідношення, в якому виконавець має виконати роботу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити виконану роботу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

За нормою закону належною підставою для виникнення у замовника обов`язку оплатити виконану виконавцем роботу за договором відповідно до чинного законодавства є прийняття замовником виконаних робіт, підтверджене відповідними доказами.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Як свідчать матеріали справи 18.06.2019 сторонами підписано та скріплено печатками акт №1 прийому-передачі виконаних робіт 1-го етапу на загальну суму 42555,68грн. (з урахуванням податку на додану вартість), 30.09.2019 - підписано акт №2 приймання-передачі виконаних робіт 2-го етапу на загальну суму 197248,57грн. (з урахуванням податку на додану вартість), 12.12.2019 - підписано акт №3 приймання-передачі виконаних робіт 3-го етапу (часткове виконання) на загальну суму 44166,13грн. (з урахуванням податку на додану вартість).

В означених актах містяться посилання на договір №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019, найменування робіт за кожним етапом, визначених в додатках до цього договору, що вказує на їх виконання за наведеним вище договором про виконання робіт загальною вартістю 283970,38грн.

Документи підписано та скріплено печатками з обох сторін без вказання наявності заперечень стосовно обсягу виконаних робіт або їх якості.

Виходячи з викладеного, підписані сторонами акти прийому-передачі виконаних робіт №1 від 18.06.2019, №2 від 30.09.02019 та №3 від 12.12.2019 є належними та допустимими доказами факту виконання позивачем прийнятих на себе зобов`язань за договором №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 у визначеному ними обсязі.

Відповідно до ст.11 Цивільного кодексу України, цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також з дій осіб, що не передбачені актами цивільного законодавства , але за аналогією породжують цивільні права і обов`язки.

Згідно із ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

З огляду на приписи ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною першою статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.525, 615 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Із зазначеною нормою кореспондується й частина 1 статті 193 Господарського кодексу України, відповідно до якої суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Разом з тим, ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України встановлює, що якщо в зобов`язанні встановлений строк (дата) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (дату).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст.599 Цивільного кодексу України).

За приписами ч.1 ст.854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Як зазначалось вище, договором №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 передбачена попередня оплата виконаної роботи та у подальшому оплата окремих її етапів: попередня оплата 30% від вартості кожного етапу за договором перед початком виконання робіт етапу, остаточний розрахунок за виконані роботи кожного етапу - протягом 30 календарних днів після підписання сторонами актів прийому - передачі виконаних робіт.

За свідченнями позивача, що не спростовано у порядку, встановленому нормами чинного господарського процесуального законодавства, відповідачем здійснено часткову оплату виконаних робіт за договором №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019, виходячи з даних акту звіряння взаємних розрахунків зарахована наступним чином:

28.03.2019 здійснено передоплату 30% вартості першого етапу робіт в сумі 12766,70грн.;

11.07.2019 та 13.09.2019 здійснено передоплату за другий етап робіт в загальному розмірі 37752,37грн..

Враховуючи положення п.4.1 договору та дати підписання актів прийому - передачі виконаних робіт, замовник мав здійснити остаточний розрахунок за виконані роботи:

за актом прийому-передачі виконаних робіт 1-го етапу №1 від 18.06.2019 - до 18.07.2019 включно у сумі 29788,98грн.,

за актом приймання-передачі виконаних робіт 2-го етапу №2 від 30.09.2019 - до 30.10.2019 включно у сумі 159496,20грн.,

за актом приймання-передачі виконаних робіт 3-го етапу №3 від 12.12.2019 - до 11.01.2020 включно у повній сумі вартості виконаного обсягу робіт - 44166,13грн..

З фактичних обставин справи слідує здійснення відповідачем остаточного розрахунку за актом прийому-передачі виконаних робіт 1-го етапу №1 від 18.06.2019 у сумі 29788,98грн. - 26.07.2019, за актом приймання-передачі виконаних робіт 2-го етапу №2 від 30.09.2019 частковий розрахунок у сумі 59422,20грн. - 17.01.2020, за актом приймання-передачі виконаних робіт 3-го етапу №3 від 12.12.2019 оплат не проведено.

Відтак, несплаченою залишилась решта вартості робіт другого етапу у розмірі 100074,00грн. та роботи третього етапу у повній сумі 44166,13грн.

15.04.2020 Державне регіональне геологічне підприємство "Донецькгеологія" направило на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля" лист-вимогу №05/408 від 15.04.2020 щодо сплати заборгованості у розмірі 144240,13грн. за договором №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019, яка отримана останнім 16.04.2020, проте не виконана на дату звернення із розглядуваним позовом.

Доказів протилежного матеріали справи не місять.

Отже, як вбачається з обставин справи, в порушення статей 525 та 526 Цивільного кодексу України, які передбачають, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, причому одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, грошове зобов`язання замовника перед підрядником належним чином не виконано.

Доказів, що свідчать про сплату означеної суми заборгованості в повному обсязі чи частково у період розгляду або до початку розгляду справи суду не представлено, з матеріалів справи не слідує.

З огляду на таке, вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості в загальному розмірі 144240,13грн. за виконані роботи відповідно до договору №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019 є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо позовних вимог в частині стягнення пені у розмірі 19375,08грн., нарахованої на підставі п.7.2 договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019.

Згідно п.7.2 договору за порушення строків оплати робіт замовник зобов`язаний сплатити підряднику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від несвоєчасно сплаченої суми за кожен день прострочки. Пеня нараховується до належного виконання зобов`язань замовником.

Відповідно до наданого розрахунку, позивачем нараховано та пред`явлено до стягнення суму пені в загальному розмірі 19375,08грн., виходячи з такого: за результатами наданого позивачем розрахунку пені із застосуванням розміру подвійної облікової ставки Національного банку України нарахування здійснено за актом приймання-передачі виконаних робіт 2-го етапу №2 від 30.09.2019 на суму заборгованості у розмірі 159496,20грн. за період прострочення з 31.10.2019 по 16.01.2020 та на суму 100074,00грн. (після часткової оплати робіт за актом №2, проведеної 17.01.2020 у загальному розмірі 59422,20грн.) за період прострочення з 17.01.2020 по 30.04.2020 - її загальний розмір становить 16106,06грн.; за актом приймання-передачі виконаних робіт 3-го етапу №3 від 12.12.2019 на суму 44166,13грн. за період прострочення з 12.01.2020 по 20.05.2020 - її розмір становить 3269,02грн.

Згідно Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань», розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до ч.6 ст.232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

За змістом ч.1 ст.230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок пені, у тому числі за допомогою програми "Калькулятор підрахунку заборгованості та штрафних санкцій ЛІГА:ЗАКОН", із застосуванням розміру подвійної облікової ставки Національного банку України від суми заборгованості, правомірність періодів її нарахування, суд дійшов висновку про їх правильність, при цьому встановлено загальний її розмір у 19386,36грн.

Дотримуючись меж заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про задоволення позову у цій частині у розмірі визначеному позивачем.

Стосовно позовних вимог в частині стягнення штрафу у розмірі 14256,35грн. на підставі ч.2 ст.231 Господарського кодексу України.

Пунктом 7.1 договору встановлено, що у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством України та цим договором.

З аналізу положень ст.231 Господарського кодексу України вбачається, що нею передбачено можливість законодавчого встановлення щодо окремих видів зобов`язань штрафних санкцій, що мають імперативний характер (тобто, їх розмір не може бути змінений за згодою сторін та не залежить від їх волевиявлення), а також можливість законодавчого встановлення щодо окремих видів зобов`язань штрафних санкцій, розмір яких може бути змінений сторонами за умовами договору.

Частиною 2 ст.231 Господарського кодексу України передбачено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах:

за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг);

за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

У той же час суд враховує, що застосування до боржника, який порушив господарське зобов`язання, санкції у вигляді штрафу, передбаченого абзацом 3 частини 2 ст.231 Господарського кодексу України, можливо за сукупності таких умов: якщо інший розмір певного виду штрафних санкцій не передбачено договором або законом; якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки; якщо допущено прострочення виконання негрошового зобов`язання, пов`язаного з обігом (поставкою) товарів, виконанням робіт, наданням послуг, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу.

Відповідно до ч.3 ст. 510 Цивільного кодексу України якщо кожна із сторін в зобов`язанні має одночасно і права, і обов`язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов`язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.

Правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу грошима, а підрядник має право вимагати від замовника відповідної оплати, є грошовим зобов`язанням.

Фактичні обставини справи свідчать, що позивачем, керуючись приписами ч.2 ст.231 Господарського кодексу України, нараховані штрафні санкції за прострочення виконання відповідачем грошового зобов`язання, а саме оплати виконаних робіт у межах спірного правочину, що не є складовою за наявності якої застосування означеної відповідальності у спірному випадку буде правомірним.

Відтак, суд не вбачає існуючими підстави для застосування штрафної санкції встановленої абз.3 ч.2 ст.231 Господарського кодексу України як відповідальності за порушення грошового зобов`язання у спірних відносинах і тому відмовляє у задоволенні позовних вимог у цій частині.

Судові витрати підлягають розподілу з урахуванням норм статті 129 Господарського процесуального кодексу України та покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.4, 7, 13, 42, 73-79, 86, 129, ч.2 ст.178, ст.ст.233, 236-238, 240-241, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги Державного регіонального геологічного підприємства "Донецькгеологія", м.Бахмут, Донецька обл. до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля", м.Добропілля, м.Білицьке, Донецька обл. про стягнення 177871,56грн., у тому числі основний борг у розмірі 144240,13грн. на підставі договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019, пеня у розмірі 19375,08грн. на підставі п.7.2 договору про виконання робіт №967-ДУ-ШУД/Ве-19-01 від 20.02.2019, штраф у розмірі 14256,35грн. на підставі ч.2 ст.231 Господарського кодексу України, задовольнити частково.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля" (85043, Донецька область, м.Добропілля, м.Білицьке, вул.Красноармійська, будинок 1А, , банківські реквізити: п/р НОМЕР_1 в АТ «ПУМБ», м.Київ, МФО 334851) на користь Державного регіонального геологічного підприємства "Донецькгеологія" (84511, Донецька область, м.Бахмут, вул.О.Сибірцева, будинок 17, , банківські реквізити: п/р НОМЕР_2 в АТ «ПУМБ», м.Київ, МФО 334851) 163615,21грн., у тому числі основний борг у розмірі 144240,13грн., пеня у розмірі 19375,08грн., а також відшкодування сплаченого судового збору у розмірі 2454,23грн.

3.Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

4.У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5.Рішення ухвалено в судовому засіданні 12.08.2020.

6.Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня ухвалення судового рішення.

Звернути увагу сторін на п.4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

7.Повний текст рішення складено 12.08.2020.

Суддя О.В. Кротінова