УХВАЛА

м. Київ

04.08.2020Справа № 910/14524/19

За позовом Заступника прокурора міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Районної громадської організації "Клуб "Козак"

про повернення земельної ділянки,

Суддя Ломака В.С.

Секретар судового засідання Вегера А.В.

Представники учасників справи:

від прокуратури: Дергунов Д.С. за посвідченням № 050656 від 23.08.2018;

від позивача: Подоляк Р.Ю. за довіреністю № 225-КМГ-128 від 13.01.2020;

від відповідача: Свириденко О.В. за ордером серії КС № 375278 від 06.11.2019.

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора міста Києва звернувся до господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - позивач) до Районної громадської організації "Клуб "Козак" (далі - відповідач) про зобов`язання повернути земельну ділянку (обліковий код 66:438/110) площею 1, 1672 га на Трухановому острові у м. Києві шляхом приведення земельної ділянки у придатний для використання стан, звільнивши земельну ділянку від розміщеного на ній майна, в тому числі будівель та споруд.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 21.10.2019 відкрито провадження у справі № 910/14524/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 19.11.2019 року.

07.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані письмові пояснення у справі.

18.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позов.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.11.2019 підготовче засідання відкладено на 17.12.2019 року.

29.11.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури подано відповідь на відзив.

12.12.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив.

17.12.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.12.2019 відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 14.01.2020 року.

09.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури подані заперечення в порядку статті 161 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 14.01.2020 підготовче засідання відкладено на 20.01.2020 року.

17.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подані додаткові пояснення у справі.

У підготовчому засіданні 20.01.2020 року представником прокуратури подані додаткові документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 20.01.2020 провадження у справі № 910/14524/19 було зупинено до перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах в іншій справі № 912/2385/18.

03.06.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури міста Києва було подано клопотання про поновлення провадження у справі № 910/14524/19, у зв`язку з розглядом Великою палатою Верховного Суду 26.05.2020 року справи № 912/2385/18.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 касаційну скаргу заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 1 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України задоволено та направлено справу для розгляду до суду апеляційної інстанції.

У зв`язку з наведеними обставинами ухвалою господарського суду міста Києва від 21.07.2020 року провадження у справі № 910/14524/20 поновлено та призначено підготовче судове засідання на 04.08.2020 року.

29.07.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником прокуратури міста Києва було подано письмові пояснення.

У судовому засіданні 04.08.2020 року представником відповідача подано додаткові пояснення по суті спору № 04 від 04.08.2020, в яких останній просив суд, зокрема, залишити поданий прокурором у даній справі позов без розгляду, в зв`язку з тим, що останнім у встановленому законом порядку не було підтверджено підстав для представництва інтересів держави в особі позивача в суді.

Проте протокольною ухвалою від 04.08.2020 року в задоволенні означеного клопотання відповідача було відмовлено з огляду на наступне.

Звертаючись до господарського суду з позовною заявою в даній справі, прокурор посилався на положення статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частини 4 цієї статті Закону наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Аналіз змісту статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадку, зокрема, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Статтею 9 Земельного кодексу України передбачено, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема, розпорядження землями територіальної громади міста.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, пред`явлені в інтересах держави в особі Київської міської ради, прокурор посилався на наявність у позивача обов`язку виявити та усунути порушення правового режиму користування спірною земельною ділянкою, оскільки про факт такого порушення позивачу було відомо під час оскарження прокурором рішення Печерського районного суду міста Києва від 18.11.2014 року в справі № 757/30320/14, зважаючи на здійснення такого оскарження саме в інтересах Київської міської ради. Крім того, прокурор посилався на адресований позивачу лист від 15.07.2015 року щодо вжиття заходів для відновлення порушених державних інтересів. Також, прокурор вказував на обізнаність позивача про порушення інтересів територіальної громади міста Києва внаслідок користування відповідачем спірною ділянкою без відповідних правовстановлюючих документів, що вбачається зі змісту листа Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 057024/23404 від 15.12.2016.

Разом із тим судом встановлено, що позивач був обізнаний про зазначені прокурором у позовній заяві порушення законності у сфері землекористування ще у 2016 році, що підтверджується, зокрема, змістом листа Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 057024/23404 від 15.12.2016, який за статутними документами забезпечує виконання повноважень позивача у сфері управління комунальними землями.

Проте Київська міська рада щонайменше протягом 3-х років не вживала ефективних заходів, направлених на захист інтересів держави та територіальної громади шляхом усунення порушень Цивільного кодексу України та Земельного кодексу України при користуванні відповідачем спірною земельною ділянкою.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість звернення прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради з даним позовом у порядку частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та наявність у прокурора підстав для представництва інтересів держави в суді, що у свою чергу свідчить про відсутність правових підстав для задоволення заяви відповідача про залишення позову без розгляду. У той же час неподання прокурором певних доказів, зокрема, листа від 15.07.2015 року, не може безумовно свідчити про відсутність в останнього повноважень на представництво інтересів держави у даній справі.

Слід також зазначити, що у матеріалах справи наявна копія адресованого позивачу листа Заступника прокурора міста Києва № 05/1-211вих19 від 16.10.2019, яким позивача в порядку частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено про підготовку позовної заяви у даній справі.

Судом також враховано положення частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", за якими не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

З огляду на наведене, суд звертає увагу, що підставами позову в даній справі є неправомірне користування відповідачем спірною земельною ділянкою без відповідних правовстановлюючих документів, і правовідносини у даній справі безпосередньо не пов`язані з діяльністю відповідача як громадського об`єднання (організації).

Відповідно до частини 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; 2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 16) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 17) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 18) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого засідання судом проведено відповідні дії, які передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України та з`ясовано думку прокурора та представників сторін щодо початку розгляду справи по суті.

Згідно з частиною 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи те, що судом з`ясований предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників справи; визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази; вчинені усі дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 181, 182, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу № 910/14524/19 до судового розгляду по суті на 22.09.20 о 15:30 год. Судове засідання відбудеться в приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-В, корпус В, зал судових засідань № 31.

2. Викликати у судове засідання представників учасників справи, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України.

3. Ухвала набирає законної сили 04.08.2020 року та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

4. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.08.2020 року.

Суддя В.С. Ломака