ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

29 липня 2020 року Справа № 926/835/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ФАРМ - 8"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКС ЛІ"

про стягнення неустойки за порушення строків виконання робіт у сумі 805500,00 грн

Суддя Тинок О.С.

Секретар судового засідання Марущак Л.В.

Представники:

від позивача - Андраш А.О., Семеній О.М.

від відповідача - Рєзнік І.В.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ФАРМ - 8" звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЕКС ЛІ" про стягнення неустойки за порушення строків виконання робіт у сумі 805500,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що між сторонами 21.11.2018 року було укладено договір підряду № 7-СФ-8 від 21.11.2018 року, згідно умов якого відповідач зобов`язувався на свій ризик і власними силами виконати комплекс робіт з розроблення, погодження та затвердження документації із землеустрою, державної реєстрації земельних ділянок, державної реєстрації прав на земельні ділянки для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування сонячної електричної станції (CEC «Бандурівська») із під`їзними шляхами за межами населених пунктів на території Бандурівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, а позивач зобов`язувався прийняти виконану відповідачем роботу та оплатити її в порядку, передбаченому цим договором. Позивач вказує, що в порушення умов укладеного договору, відповідачем було значно порушені строки виконання робіт, а саме від 40 до 93 днів, тому з врахуванням того, що нарахування пені починається з 11 дня порушення, відповідачу нараховано неустойку за прострочення виконання прийнятих на себе за договором зобов`язань в межах періоду прострочення 30 календарних днів. Таким чином, у поданому позові позивач просить суд задовольнити у повному обсязі позовні вимоги та стягнути з відповідача неустойку за прострочення виконання прийнятого за договором зобов`язання з виконання робіт у розмірі 805500,00 грн.

Також у поданому позові позивач, посилаючись на ст. 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року № 540-ІХ розділ "Прикінцеві та перехідні положення", просить суд поновити пропущений ним з поважних причин строк (позовну давність на 7 днів) для звернення до господарського суду з вимогою про стягнення неустойки за прострочення виконання прийнятого за договором зобов`язання з виконання етапу IV, етапу VI, етапу VII робіт.

Провадження у справі відкрито ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 16 квітня 2020 року, якою встановлено, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження, яке призначив на 13 травня 2020 року.

Ухвалою суду від 13 травня 2020 року відкладено підготовче засідання на 27 травня 2020 року.

Ухвалою суду від 27 травня 2020 року відкладено підготовче засідання на 24 червня 2020 року.

28 травня 2020 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що одним з основних етапів виконання робіт є IV, від якого залежало виконання більшості інших етапів календарного плану. Відповідач вказує, що прострочення строку виконання робіт по IV етапу виникло у зв`язку з несвоєчасною сплатою позивачем авансового платежу за договором; виконанням робіт, які не були передбачені календарним планом, але без яких неможливе було виконання подальших робіт; неподанням позивачем в строки вихідних даних для початку виконання робіт; не підписання позивачем договору оренди земельної ділянки. Далі відповідач стверджує, що був позбавлений можливості виконати взяті на себе зобов`язання у передбачений договором строк виключно з вини позивача, а тому повинен бути звільнений від відповідальності за допущені порушення строку виконання робіт за іншими етапами у зв`язку з відсутністю вини, оскільки з його боку було вжито всіх можливих заходів до виконання зобов`язання в строк, однак з незалежних від нього причин, а саме з підстав порушення позивачем своїх обов`язків, затримка за IV етапом спричинила прострочення виконання робіт за V, VI, VII, XI етапами. Таким чином, відповідач у поданому відзиві на позов заперечує проти позовних вимог позивача та просить суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою від 24 червня 2020 року суд закрив підготовче провадження. Призначив справу до судового розгляду по суті на 10 липня 2020 року. Встановив позивачу строк для подання відповіді на відзив до 10 липня 2020 року.

02 липня 2020 року позивачем надіслано суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій останній зазначив, що не погоджується з доводами, викладеним відповідачем у відзиві на позов. Позивач вказує, що факт сплати позивачем авансового платежу не пов`язаний з зобов`язанням відповідача по виконанню робіт за договором; підписанням договору відповідач підтвердив, що отримав усі необхідні данні для виконання робіт за договором; прострочення строку виконання робіт по ІV етапу та іншим етапам сталося з вини відповідача. Тому позивач просить суд задовольнити його позовні вимоги.

У судовому засіданні 10 липня 2020 року під час судового розгляду по суті було оголошено перерву до 29 липня 2020 року.

23 липня 2020 року позивачем надіслано суду заключне слово у письмовій формі.

У судовому засіданні 29 липня 2020 року представники позивача позовні вимоги підтримали у повному об`ємі та просили суд задовольнити їх. Представник відповідача проти позову заперечувала та просила суд в позові відмовити.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вислухавши представників сторін, об`єктивно оцінивши в сукупності всі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги чинного законодавства, суд встановив наступні обставини.

21 листопада 2018 року між сторонами було укладено договір підряду № 7-СФ-8 (далі - договір), яким встановлено, що в порядку та на умовах, визначених цим договором, відповідач бере на себе зобов`язання на свій ризик і власними силами виконати комплекс робіт з розроблення, погодження та затвердження документації із землеустрою, державної реєстрації земельних ділянок, державної реєстрації прав на земельні ділянки для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування сонячної електричної станції (CEC «Бандурівська») із під`їзними шляхами за межами населених пунктів на території Бандурівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (далі - роботи).

Пунктами 1.1. - 1.5. вказаного договору сторони встановили, що позивач зобов`язується прийняти виконану відповідачем роботу та оплатити її в порядку, передбаченому цим договором. Види і склад робіт визначаються в технічному завданні на виконання робіт (далі - завдання), яке є невід`ємною частиною цього договору (додаток №1). Строк виконання робіт визначається сторонами у календарному плані, який є невід`ємною частиною цього договору (додаток №2). Відповідач підтверджує, що він має усі необхідні дозволи (ліцензії, кваліфікаційні сертифікати), які передбачені чинним в Україні законодавством для виконання зобов`язань, прийнятих за цим договором. Остаточним результатом робіт є розроблена, погоджена та затверджена згідно з вимогами чинного законодавства України відповідна документація із землеустрою:

- матеріали інженерно - геодезичних вишукувань, у тому числі топографо-геодезичної зйомки;

- звіт про стратегічну екологічну оцінку;

- містобудівна документація - детальний план території за межами населеного пункту;

- проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок зі зміною цільового призначення в оренду терміном на 49 років, за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної власності з цільовим призначенням у відповідності з КВЦПЗ: 14.01 - для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій за межами території природно- заповідного фонду місцевого значення «Бандурівський»;

- технічна документація з нормативної грошової оцінки земель; позитивний висновок державної експертизи землевпорядної документації; витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок;

- технічний звіт з детального фунтового обстеження земельної ділянки;

- робочий проект землеустрою щодо зняття та перенесення родючого шару грунту земельної ділянки;

- агрохімічний паспорт земельних ділянок;

- спеціальний дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок;

- технічний звіт з геологічних вишукувань;

- оформлене право користування на земельні ділянки для доступу (проїзду) до майданчика CEC від дороги загального користування;

- укладені договори оренди земельних ділянок;

- укладені договори на встановлення земельного сервітуту;

- оформлені та отримані документи, що підтверджують державну реєстрацію земельних ділянок та обмежень, державну реєстрацію права та обтяжень на земельні ділянки (їх частини) для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування CEC та на земельні ділянки під під`їзними шляхами (витяги з Державного земельного кадастру та витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Вартість робіт за договором становить 5370000,00 грн (п. 2.1 договору).

Відповідно до пунктів 2.2. та 4.3.2. договору розрахунки за виконані роботи за цим договором здійснюються позивачем шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на поточний рахунок відповідача в наступному порядку: позивач сплачує 50% від загальної вартості робіт (50 % від кожного етапу робіт у відповідності до календарного плану та технічного завдання) - 2685000,00 грн протягом 20 банківських днів з моменту підписання договору. Друга частина оплати - 50% від загальної вартості робіт - 2685000, 00 сплачується позивачем частинами протягом 20 банківських днів після підписання сторонами актів виконаних робіт по кожному етапу у відповідності до календарного плану.

Як встановлено судом, попередня оплата робіт здійснена позивачем у повному обсязі 15.01.2019 року.

Відповідач зобов`язаний здати позивачу виконані роботи за договором з оформленням акту приймання-передачі конкретного етапу робіт у відповідності до календарного плану та завдання. По результату виконання конкретного етапу робіт у відповідності до календарного плану та завдання, підрядник надає замовнику підписані зі свого боку 2 примірника акту приймання - передачі виконаних робіт за окремим етапом, не пізніше 3 робочих днів з моменту виконання робіт. Замовник протягом 10 календарних днів з дня отримання документа (-ів), що підтверджують виконання робіт, та акту приймання - передачі виконаних робіт зобов`язаний підписати акт приймання-передачі виконаних робіт або, у випадку, якщо виконані роботи не відповідають умовам, викладеним у завданні та/або іншим умовам цього договору, направити акт з переліком необхідних доопрацювань (п. 4.1.4, 5.1, 5.2 договору).

Отже, датою виконання робіт за етапом є дата оформлення акту приймання-передачі конкретного етапу робіт.

Як вбачається з актів здачі-приймання виконаних робіт №6 від 11.05.2019 року, №7 від 21.05.2019 року, №8 від 21.05.2019 року, №9 від 04.06.2019 року, №10 від 02.08.2019 року, відповідачем порушено строки виконання робіт за договором, а саме:

- по ІV етапу (розроблення, погодження та затвердження проекту землеустрою щодо відведення в оренду земельної ділянки із земель сільськогосподарського призначення державної власності зі зміною цільового призначення за межами території природно-заповідного фонду місцевого значення «Бандупівський»(орієнтовною площею 125,0000), де строк виконання 31.03.2019 року, фактично виконано 21.05.2019року, термін прострочення 50 днів;

- по V етапу (розроблення технічних документацій із землеустрою щодо встановлення меж частин земельних ділянок, на які поширюється право земельного сервітуту - право обмеженого користування TOB «СОЛАР ФАРМ-8» чужими земельними ділянками (їх частинами) всіх форм власності без зміни їх цільового призначення для прокладання та експлуатації під`їзних шляхів) де строк виконання 30.04.2019 року, фактично виконано 02.08.2019 року, термін прострочення 93 дні;

- по VI етапу (закріплення меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) межовими знаками, відповідно до Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками від 18 травня 2010 року N 376 по периметру земельної ділянки для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування сонячної електричної станції (CEC «Бандурівська») та під`їзних шляхів), де строк виконання 31.03.2019 року, фактично виконано 04.06.2019 року, термін прострочення 64 дні;

- по VII етапу (розрахунок нормативної грошової оцінки земельних ділянок, що надаються в оренду TOB «СОЛАР ФАРМ-8». Оформлення технічної документації) де строк виконання 31.03.2019 року, фактично виконано 11.05.2019 року, термін прострочення 40 днів;

- по XI етапу (внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідних записів про державну реєстрацію права оренди земельних ділянок) де строк виконання перша декада квітня 10.04.2019 року, фактично виконано 21.05.2019 року, термін прострочення 40 днів.

Пунктом 6.4.2 договору передбачено, що за невиконання зобов`язань в строки, визначені в цьому договорі, відповідних додатках до договору, понад 10 календарних днів підрядник, починаючи з 11 дня, сплачує замовнику неустойку в розмірі 0,1 % від вартості робіт за договором за кожний день прострочення виконання зобов`язань.

Позивачем надсилались відповідачу листи про допущені ним порушення строків виконання робіт, та з вимогою своєчасного виконання зобов`язань відповідачем як підрядником за договором, а саме листи №08/49-1 від 13.05.2019 року, №08/49-2 від 13.05.2019 року, №08/62 від 03.06.2019 року, №08/77 від 17.07.2019 року, №08/92 від 12.08.2019 року.

Також позивачем 06.04.2020 року направлено відповідачу претензію про сплату неустойки за порушення строків виконання робіт від 06.04.2020 №01/159.

При цьому, як встановлено судом, позивачем було порушено строки сплати авансового платежу на 27 днів. Вказаний факт встановлений рішенням Господарського суду міста Києва від 24.01.2020 року у справі № 910/16116/19.

Проти порушення строків сплати авансового платежу не заперечує і сам позивач.

Однак, при існуванні прострочення авансового платежу відповідачем було розпочато виконання робіт.

В листі від 29.12.2018 року №38 відповідачем зазначено перелік виконаних робіт, за результатами яких підготовлено матеріали топографо-геодезичних вишукувань, розроблений «Детальний план території для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування CEC за межами населеного пункту Бандурівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області», виготовлено технічний звіт з геологічних вишукувань та ін. Вказані матеріали були направлені на електронну адресу позивача.

Також відповідачем було розпочато роботи з розробки містобудівної документації, стратегічної екологічної оцінки, розпочато процедуру інвентаризації земель території природно-заповідного фонду місцевого значення «Бандурівський», про що повідомляється в листі від 29.12.2018 року №38.

При цьому, позивачем не було надано на вимогу відповідача вихідних даних, необхідних для виконання робіт у строки, встановлені календарним планом робіт, що вбачається з листів від 02.05.2019 року №13/05-19, від 11.05.2019 року №16/05-19; від 15.05.2019 року №17/05-19, від 21.06.2019 року №23/06-19; від 07.10.2019 року № 30/10-19.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач рахує строк прострочення виконання робіт з березня 2019 року. Однак вихідні дані для початку робіт позивач надав відповідачу 09.04.2019 року, що є порушенням строку, вказаного в календарному плані.

Вказане вбачається з наказу про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою № 11-1143/14-19-СГ від 09.04.2019 року та клопотання TOB «COJIAP ФАРМ -8» на розробку проекту землеустрою, що було подано на ім`я директора субпідрядної організації 09.04.2019 року.

Відповідачем 23 квітня 2019 року позивачу було направлено для підписання остаточну редакцію договору оренди земельної ділянки (площею 125,0000) для укладання між Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області та TOB «COJIAP ФАРМ-8». Даний договір оренди земельної ділянки не був підписаний та погоджений позивачем, що вбачається з листа-повідомлення №13/05-19 від 02.05.2019 року. Представникам позивача було запропоновано з`явитися для підписання договору в Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, що підтверджується листом №16/05-19 від 11.05.2019 року. При цьому, у зв`язку з неприбуттям представника позивача для підписання договору, було направлено на його адресу лист №17/05-19 від 15.05.2019 року.

Так, за IV етапом виконання робіт позивачем не були вчасно вчинені дії, необхідні для завершення робіт за вказаним етапом, а саме не надано вихідних документів для початку виконання робіт, не підписано договір оренди земельної ділянки площею 125,0000 га, який направлено останньому 23 квітня 2019 року, про що зазначається у листі від 02.05.2019 року № 13/05-19.

При цьому, V етап виконання робіт залежить від виконання IV етапу, оскільки встановлення меж частин земельних ділянок, на які поширюється право земельного сервітуту для прокладання та експлуатації під`їзних шляхів до земельної ділянки площею 125,0000 га, проводиться після погодження проекту землеустрою щодо відведення в оренду даної земельної ділянки. За VI етапом виконання робіт межі земельних ділянок можуть бути закріплені в натурі тільки після погодження проекту землеустрою за IV етапом. За VII етапом виконання робіт нормативно-грошова оцінка земельної ділянки може бути розрахована тільки після присвоєння кадастрового номеру такої земельної ділянки (125,0000 га), тобто після погодження проекту землеустрою за IV етапом, а також після закріплення меж даної ділянки VI етап. Також, за XI етапом виконання робіт державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (реєстрація договору оренди земельної ділянки) може бути здійснена лише після виконання робіт за IV етапом.

Таким чином, виконання робіт за вказаними вище етапами повністю залежало від завершення IV етапу, а саме погодження проекту землеустрою, який в свою чергу неможливо було завершити без підписання позивачем договору оренди земельної ділянки.

Відтак, відповідач був позбавлений можливості виконати взяті на себе зобов`язання у передбачений договором строк з вини позивача.

Так, поняття зобов`язання та підстави його виникнення унормовано статтею 509 Цивільного кодексу України, згідно з якою зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу; зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України, статтею 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду на проектні та пошукові роботи та з огляду на статтю 174 Господарського кодексу України, статтю 11 Цивільного кодексу України, є підставою для виникнення у його сторін прав та обов`язків, визначених ним.

Відповідно до статті 887 Цивільного кодексу України (де наведено нормативне визначення поняття договору підряду на проведення проектних та пошукових робіт) за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов`язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов`язковим для сторін з моменту його затвердження замовником. Підрядник зобов`язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника. (частини 1, 2 статті 888 Цивільного кодекс України).

Згідно із статтями 610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

За змістом частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Водночас, прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконано внаслідок прострочення кредитора (частина 4 статті 612 Цивільного кодексу України).

Згідно із частиною 2 статті 613 Цивільного кодексу України якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов`язок, виконання зобов`язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора.

Статтею 614 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до частини 3 статті 220 Господарського кодексу України боржник не визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання, поки воно не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.

Так, судом встановлено, що саме позивачем як замовником допущено порушення строків надання відповідачу матеріалів, необхідних для виконання відповідачем замовлених робіт. В зв`язку з чим відповідач не може вважатися таким, що прострочив виконання робіт за договором з наслідками, встановленими пунктом 6.4.2 договору.

У відповідності до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами (ч. 2 ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

У відповідності до статті 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин. Дана норма кореспондується зі ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, в якій закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Вказані положення передбачають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

У відповідності до статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Пунктами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

На підставі викладеного, приймаючи до уваги наведене вище у сукупності, враховуючи обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що задоволенню не підлягають.

Решта доводів учасників процесу, їх пояснень, поданих до матеріалів справи документів та наданих усних пояснень представників сторін були ретельно досліджені судом, і наведених вище висновків суду не спростовують.

Щодо прохання позивача у позовній заяві про поновлення пропущеного ним з поважних причин строку (позовну давність на 7 днів) для звернення до господарського суду з вимогою про стягнення неустойки за прострочення виконання прийнятого за договором зобов`язання з виконання етапу IV, етапу VI, етапу VII робіт, суд вважає за необхідне наголосити, що пропуск позовної давності не є підставою для не прийняття позову до розгляду, а є вирішальним у разі подання відповідачем заяви про застосування такого строку.

Судовий збір за подання позовної заяви, відповідно приписів статті 129 ГПК України, залишається судом за позивачем.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 123, 129, 220, 222, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в позові повністю.

У судовому засіданні 29 липня 2020 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 233 ГПК України, повне рішення складено та підписано 03 серпня 2020 року.

Строк і порядок набрання рішенням законної сили та його оскарження.

Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України).

Інформацію по справі можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/

Суддя О.С. Тинок