СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2020 р. Справа № 917/893/20

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Дучал Н.М., суддя Склярук О.І., суддя Терещенко О.І.

секретар судового засідання Рудик Т.С.

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Проексп, м. Київ (вх. № 1582 П/1)

на ухвалу господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 (суддя Безрук Т.М.)

у справі № 917/893/20

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Проексп, м.Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю Нігма-С, м. Полтава

про стягнення 126288,42 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Проексп звернулося до господарського суду Полтавської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Нігма-С про стягнення заборгованості у сумі 126288,42 грн, з яких: 97416,00грн. основний борг, 7121,11 грн. інфляційне збільшення суми боргу, 4280,48 грн. 3% річних від суми заборгованості, 17470,83 грн. пеня.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилався на укладення між ТОВ «Проексп» та ТОВ «Нігма-С» договорів на виконання експертизи проекту будівництва №28-11-18/2 від 28.11.2018р., №28-11-18/3 від 28.11.2018р., №28-11-18/4 від 28.11.2018р., відповідно до умов яких відповідач доручив позивачу виконання робіт по проведенню експертизи в частині міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; санітарного та епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; техногенної безпеки; енергозбереження та кошторисної частини проектної документації проекту об`єктів будівництва, а саме: «Комплекс робіт з проектування та виконання капітального ремонту ігрового залу ЦСК ЗСУ за адресою: м.Київ, вул. Стадіонна, 10», «Капітальний ремонт ігрового залу ЦСК ЗСУ за адресою м.Київ, вул. Стадіонна, 10 в частині заміни вітражних систем, вікон, вхідної групи», «Комплекс робіт з проектування та виконання капітального ремонту казарми-гуртожитку водовеслувальної бази ЦСК ЗСУ за адресою; м.Київ, вул. Паркова дорога, 16» та взяв на себе зобов`язання з оплати виконаних робіт. Натомість, відповідачем - ТОВ «Нігма-С» грошові зобов`язання за укладеними договорами у частині обов`язку з оплати виконаних робіт не виконані, що стало підставою для звернення позивача до суду за захистом своїх порушених прав.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі №917/893/20 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Проексп повернуто позивачу.

Ухвалу, із посиланням на положення п. 2 ч. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, мотивовано наявністю правових підстав для повернення позовної заяви ТОВ «Проексп». Суд дійшов висновку про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, встановлених ст. 173 Господарського процесуального кодексу України, адже позивачем об`єднано вимоги, що витікають з різних підстав, а саме виконання робіт з проведення експертиз за трьома окремими договорами. Судом першої інстанції зазначено, що дані вимоги не пов`язані між собою поданими доказами, а позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в обґрунтування наявності правових підстав для об`єднання вказаних позовних вимог у межах одного провадження.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю Проексп звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить скасувати ухвалу господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі №917/893/20 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вважає, що оскаржувану ухвалу прийнято з порушенням норм процесуального права. Посилаючись на ст.173 Господарського процесуального кодексу України, наголошує на наявності у позивача права об`єднання в одній позовній заяві кількох вимог. Вважає, що при зверненні з позовом не були порушені правила, встановлені статтею 173 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позов базується на однорідних вимогах, поданий одним позивачем до одного відповідача, зазначаючи, що правомірність об`єднання позовних вимог, які ґрунтуються на декількох однотипних договорах підтверджується судовою практикою Верховного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2020 сформовано колегію Східного апеляційного господарського суду у складі: Дучал Н.М. - головуючий суддя, судді Склярук О.І., Терещенко О.І.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.07.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю Проексп на ухвалу господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі №917/893/20, призначено розгляд апеляційної скарги на 28.07.2020 об 11:00 год. Явку представників учасників судового процесу визнано необов`язковою.

Враховуючи повідомлення апелянта про неотримання ним оригіналу позовної заяви від 28.05.2020 з доданими до неї документами, на запит Східного апеляційного господарського суду від 20.07.2020 №012395, з господарського суду Полтавської області надійшов оригінал позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Проексп» б/н від 28.05.2020 з доданими до неї документами, зі штампом вхідної кореспонденції господарського суду Полтавської області (вх. №969/20 від 01.06.2020), на 41 аркуші.

Учасники справи не скористалися правом участі представника у судовому засіданні апеляційної інстанції, про дату, час та місце судового засідання повідомлені шляхом надсилання ухвали суду на адреси, що містяться у справі та які відповідають місцезнаходженню сторін, яке включено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Ухвалу суду оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до ст.42 Господарського процесуального кодексу України участь представника в судовому засіданні є правом, а не обов`язком учасника справи.

Законом України Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів від 03.10.2017р. №2147-VIII викладено Господарський процесуальний кодекс України у новій редакції, яка набрала чинності 15.12.2017р.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За положеннями ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Вивчивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу в межах наведених в ній вимог та доводів, правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку про обґрунтованість апеляційної скарги, виходячи з наступного.

У відповідності до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Предметом апеляційного перегляду є ухвала місцевого господарського суду про повернення позовної заяви на підставі пункту 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з порушенням позивачем правил об`єднання позовних вимог.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Згідно із пунктом 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За змістом частини 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Вказаною нормою встановлені також правила об`єднання, зокрема, кількох позовних вимог в одній позовній заяві.

Випадки в яких не допускається об`єднання в одне провадження кількох позовних вимог визначені ч.ч.4,5 статті 173 Господарського процесуального кодексу України.

Так, під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права.

Підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає способи відновлення порушеного права.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору (стаття 73 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, із викладеного убачається, що позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, об`єднаними також можуть бути заяви, які пов`язані однорідними позовними вимогами. Однорідними можуть вважатися заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

За положеннями статті 837 Господарського кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Як вбачається із позовної заяви, позивач обґрунтовує свої вимоги наявністю у відповідача сукупного боргу перед ТОВ Проексп за пов`язаними між собою договорами на виконання експертизи проекту будівництва №28-11-18/2 від 28.11.2018р., №28-11-18/3 від 28.11.2018р., №28-11-18/4 від 28.11.2018р.

Проаналізувавши зміст позовної заяви, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що цивільні права та обов`язки між сторонами виникли на підставі зазначених договорів, внаслідок неналежного виконання відповідачем прийнятих на себе зобов`язань, пов`язані одним і тим же способом захисту прав і законних інтересів.

Об`єднання ж позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

Наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.04.2019 у справі № 914/2191/18, від 10.04.2019 року у справі № 905/2043/18.

Відповідно до ч. 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, колегія суддів зауважує, що на стадії відкриття провадження у справі, суд має надати оцінку доказам, доданим позивачем до матеріалів позовної заяви, виключно з мотивів наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі, тобто належності оформлення позовної заяви відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, а не перевіряти докази, надані позивачем в обґрунтування позовних вимог по суті спору. На стадії відкриття провадження у справі суд позбавлений процесуального права надавати оцінку доказам, поданим позивачем в обґрунтування позовних вимог, тому висновок суду про не пов`язаність доказів, доданих до позовної заяви, є передчасним.

Посилання суду першої інстанції на те, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, є безпідставним, оскільки таке право суду було передбачено та закріплено в ст. 63 ГПК України (в редакції до 15.12.2017) та пункті 3.6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", проте чинною редакцією процесуального закону такі правові наслідки не передбачені.

Наведена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 905/2043/18.

Крім того, зазначаючи про утруднення сумісного розгляду об`єднаних вимог, місцевим господарським судом не враховано положення частини шостої статті 173 Господарського процесуального кодексу України, яка надає суду право з власної ініціативи до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви позивачеві.

За результатами апеляційного провадження, Східним апеляційним господарським судом встановлено порушення норм процесуального права, що відповідно до ст. ст. 271, 280 Господарського процесуального кодексу України є підставою для скасування ухвали господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі № 917/893/20 та передання справи на розгляд до господарського суду Полтавської області для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Проексп на ухвалу господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі № 917/893/20 задовольнити.

Ухвалу господарського суду Полтавської області від 04.06.2020 у справі № 917/893/20 скасувати.

Справу № 917/893/20 передати на розгляд до господарського суду Полтавської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 03.08.2020 року.

Головуючий суддя Н.М. Дучал

Суддя О.І. Склярук

Суддя О.І. Терещенко