УХВАЛА

м. Київ

27.07.2020Справа № 910/1420/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., за участю секретаря судового засідання Голуб О.М., розглянувши матеріали справи

за позовом Державного підприємства «Науково-дослідний інститут мікроприладів НТК «Інститут Монокристалів» Національної Академії наук України

до Приватного виробничо-торгівельного підприємства Фірма «Лео-Трейд»

про скасування реєстраційного запису, витребування з незаконного володіння нерухомого майна та визнання права власності

Представники сторін, згідно протоколу судового засідання від 27.07.2020.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача про скасування реєстраційного запису, витребування з незаконного володіння нерухомого майна та визнання права власності.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2020 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.03.2020.

02.03.2020 від Приватного виробничо-торгівельного підприємства Фірма «Лео-Трейд» надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

06.03.2020 від Приватного виробничо-торгівельного підприємства Фірма «Лео-Трейд» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2020 було відкладено розгляд справи на 30.03.2020.

17.03.2020 від Державного підприємства «Науково-дослідний інститут мікроприладів НТК «Інститут Монокристалів» Національної Академії наук України надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно частини 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточних, суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Відповідно до п. 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 установлено з 12.03.2020 до 24.04.2020 на всій території України карантин, який Постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500 продовжено до 31.07.2020.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, зважаючи на період карантину, визначений постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 № 211, Постановою Кабінету Міністрів України № 343 від 04.05.2020 з урахуванням Указу Президента України №87/2020 від 13.03.2020 щодо введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та з урахуванням рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, судове засідання, призначене на 30.03.2020 не відбулось, у зв`язку з чим, суд призначає розгляд справи на іншу дату, з урахуванням вищезазначених приписів та п. 4 розділу Х «Прикінцеві положення» ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2020 було перепризначено розгляд справи на 27.07.2020.

У судове засіданні 27.07.2020 з`явився представник відповідача та надав усні пояснення по справі.

Уповноважений представник позивача у судове засідання 27.07.2020 не з`явилився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - ГПК України, відповідно до пункту 2 частини першої статті 12 якого господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною першою статті 181 ГПК України для виконання завдань підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання з повідомленням учасників справи (частина перша статті 182 ГПК України).

За частинами першою, другою статті 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Частиною другою статті 176 ГПК України передбачено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження; дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; строк для подання відповідачем відзиву на позов; строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження (пункти 4 - 6, 8, 10).

Як свідчать матеріали справи, ухвалою від 10.02.2020 Господарський суд міста Києва: прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; ухвалив розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання на 09.03.20; встановив позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву; встановив відповідачу строк для подання заперечень - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив; звернув увагу учасників справи на порядок подання відповіді на відзив та заперечень, встановлені ст.ст. 166, 167 Господарського процесуального кодексу України. Явку представників сторін визнав обов`язковою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2020 було відкладено розгляд справи на 30.03.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2020 було перепризначено розгляд справи на 27.07.2020.

Згідно із ч.ч. 1 - 4 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

27.07.2020 позивач у призначене підготовче засідання не з`явився, копію ухвали суду про призначення судового засідання у справі Позивач отримав 21.07.2020, що підтверджується повідомлення про вручення поштового відправлення.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно зі статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

За приписами частини першої статті 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених главою 3 «Підготовче провадження» розділу ІІІ ГПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведені положення статей 202, 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Вказаний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.

Крім того, суд звертає увагу що, згідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 (зокрема п. 4) з 01.06.2020 відновлено міжобласні пасажирські перевезення автомобільним транспортом та перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому).

Враховуючи викладене та беручи до уваги те, що місцезнаходженням Державного підприємства «Науково-дослідний інститут мікроприладів НТК «Інститут Монокристалів» Національної Академії наук України згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є - 04136, м. Київ, ПІВНІЧНО-СИРЕЦЬКА, будинок 3, позивач не був позбавлений можливості прибути у судове засідання, призначене на 27.07.2020.

Також, суд зазначає те, що від позивача не надходило заяв чи клопотань про розгляд справи без його участі.

Враховуючи викладене позовна заява Державного підприємства «Науково-дослідний інститут мікроприладів НТК «Інститут Монокристалів» Національної Академії наук України підлягає залишенню без розгляду.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 30.03.2020 № 910/13008/19.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 130, 226, 234, Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву Державного підприємства «Науково-дослідний інститут мікроприладів НТК «Інститут Монокристалів» Національної Академії наук України до Приватного виробничо-торгівельного підприємства Фірма «Лео-Трейд» про скасування реєстраційного запису, витребування з незаконного володіння нерухомого майна та визнання права власності залишити без розгляду.

2.Ухвала набирає законної сили після її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені розділом IV «Перегляд судових рішень» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В.Алєєва