РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.07.2020Справа № 910/1355/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., дослідивши матеріали господарської справи

за позовом приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія» «Укренерго»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний холдинг «Шевченківський»

про стягнення 929757,54 грн.,

Представники:

від позивача Буркова О.М. (за дов.)

від відповідача не прибув

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія» «Укренерго» (далі - ДП «НЕК «Укренерго») до товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Будівельний холдинг «Шевченківський» про стягнення 929757,54 грн., з яких: 661926,15 грн. пені та 267831,39 грн. штрафу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач неналежним чином виконував умови договору №04-4/0042-19 від 14.01.2019. Зокрема, за твердженнями позивача, відповідач не виконав роботи вартістю 3 826 162,71 грн, а тому за період прострочення з 01.08.2019 по 20.01.2020 повинен сплатити визначені договором санкції - пеню та штраф.

Суд своєю ухвалою від 05.02.2020 відкрив провадження у справі, постановив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін

Відповідач проти позову заперечив. Визнаючи факт невиконання робіт, відповідач посилається на те, що має місце вина позивача. Зокрема, в порушення пунктів 6.1, 8.2 договору позивач не вивів в ремонт та не відключив повітряні лінії Л-434, Л-432, Л-219, внаслідок чого виконання робіт (монтаж стояка СК 22.11-10 том 8 0206-КЛ кабельна лінія 35-кВ) був та є не можливий.

Також відповідач вважає, що позовна заява від 23.01.2020 № 01/2820 підписана не уповноваженою особою (підписав адвокат Остапенко С.Л., який діє на підставі довіреності б/н від 03.01.2020, виданої приватним акціонерним товариством Національна енергетична компанія «Укренерго» в особі члена правління приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» ОСОБА_1).

Оцінюючи доводи відповідача щодо підписання позову не уповноваженою особою суд не знаходить їх обґрунтованими. Зокрема, за приписами ст. 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, які законом надано право до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, яким, згідно зі ст. 58 ГПК України, може бути адвокат. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Позовну заяву (вих. №01/2820 від 23.01.2020) підписав представник ПрАТ «НЕК «Укренерго», адвокат Остапенко Сергій Леонідович. До позовної заяви адвокат Остапенко С.Л. на підтвердження своїх повноважень долучив оригінал ордеру на надання правової допомоги серії ЗП №129163, виданий 23 січня 2020 року адвокатом Остапенко С.Л. на надання ПрАТ «НЕК «Укренерго» правової допомоги у Господарському суді міста Києва. Обмеження правомочності адвоката відсутні, про що свідчить відсутність відповідного запису в ордері. Також до позовної заяви долучено належним чином засвідчену копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 818, виданого Остапенку Сергію Леонідовичу на підставі рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області від 12 листопада 2010 року. Таким чином, повноваження на підписання позовної заяви в інтересах НЕК «Укренерго» у адвоката Остапенка С.Л. підтверджені відповідними документами. Іншим документом, який підтверджує повноваження адвоката Остапенка С.Л., є довіреність від 03 січня 2020 року, нотаріально посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гаранюк О.З., зареєстрованої в реєстрі за №10. Вказана довіреність видана приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго», від імені якого на підставі довіреності, посвідченої 10 грудня 2019 року Гаранюк О.З., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу і зареєстрованої в реєстрі за №1024, діяв член правління товариства - ОСОБА_1. При посвідченні довіреності нотаріус з`ясував обсяг повноважень ОСОБА_1 і даних про те, що у останнього відсутні повноваження на вчинення передоручення, суду не надано.

Позивач заперечив існування прострочки кредитора, оскільки:

- в положеннях договору відсутні обов`язки позивача (замовника) вивести в ремонт та відключити вищезазначені повітряні лінії;

- у листах за № 84/130619 від 13.06.2019, № 89/240619 від 24.06.2019 відповідач посилається на положення договору № 20-4/2440-17 від 30.07.2017, невиконання умов якого не є предметом позовних вимог у цьому спорі. Надані відповідачем листи і повідомлення стосуються виконання сторонами умов іншого договору - договору № 20-4/2440-17 від 30.08.2017. При цьому відповідач не зазначає про наявність будь-якого зв`язку між спірним договором та договором № 20-4/2440-17 від 30.08.2017. Також саме відповідач не вживав заходи до усунення виявлених недоліків у програмі підключення споживачів та направляв замовнику неповну інформацію, зокрема, щодо наявності споживачів на підключення в декілька етапів;

- станом на 01.11.2019 в ході реконструкції ВРП 35 кВ ПС 330 кВ «Павлоградська» відповідачем у повному обсязі не виконано інші роботи.

05.03.2020 суд постановив розглядати справу в порядку загального позовного провадження.

01.06.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті на 18.06.2020.

У судове засідання 18.06.2020 представники сторін не прибули, у зв`язку з чим суд відклав судове засідання до 06.07.2020.

Оскільки у судове засідання 06.07.2020 представник відповідача не прибув, про причини неприбуття суду не повідомив, суд відклав судове засідання до 20.07.2020.

Представник відповідача в судове засідання 20.07.2020 не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки буде перебувати в іншому судовому засіданні.

Суд клопотання відхилив, про що постановив протокольну ухвалу від 20.07.2020.

Вирішуючи це клопотання суд виходив з приписів статті 202 ГПК України, відповідно до яких суд розглядає справу за відсутності учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позовних вимог, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

14.01.2019 державне підприємство «Національна енергетична компанія «Укренерго», правонаступником майна, усіх прав та обов`язків якого є приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго», (замовник) та товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельний холдинг «Шевченківський» (підрядник) уклали договір № 04-4/0042-19 (далі - Договір).

Відповідно до пункту 1.1 Договору підрядник зобов`язався виконати за завданням замовника роботи «ПС 330 кВ «Павлоградська» ВРП-35 кВ. Реконструкція ВРП-35 кВ, з повною заміною обладнання (Інв. №6179)» з передачею замовнику результату робіт, а замовник зобов`язався передати підряднику фронт робіт (будівельний майданчик), проектну документацію, іншу потрібну для виконання роботи документацію, яка є або має бути у замовника, прийняти належно виконані роботи та здійснити оплату прийнятих належно виконаних робіт.

Відповідно до п. 1.2 Договору підрядник виконує роботи не пізніше 31.07.2019 та згідно з запланованим графіком, що є додатком № 3 до договору. Останнім передбачено, що поставка матеріалів та обладнання мали бути здійснені до 30.06.2019 включно, будівельно-монтажні роботи (монтаж порталів ВРП 35-кВ, монтаж кабельних лотків та коропів, монтаж контрольних та силових кабелів) та ввід в експлуатацію - до 31.07.2019.

Сторонами договору було погоджено його ціну у розмірі 7159409,30 грн., крім того ПДВ - 1431881,86 грн., а разом з ПДВ 8591291,16 грн. (п. 2.2 Договору).

Відповідно до п. 6.3 Договору з врахуванням того, що роботи виконуються на діючому об`єкті, замовник та підрядник виконують заходи, необхідні для безпечного виконання робіт (відповідно до вимог нормативних документів).

Відповідно до пунктів 6.1, 8.2 Договору замовник зобов`язаний надати підряднику фронт робіт (робоче місце), допустити підрядника до виконання робіт, забезпечити можливість доступу підрядника (його працівників) на такий об`єкт (робоче місце) для виконання робіт з дотриманням вимог нормативних документів щодо проведення робіт на електроенергетичних об`єктах, вчиняти дії, які залежать від замовника для початку робіт, для безпечного їх виконання.

Відповідач виконав роботи за договором на суму 4765128,45 грн. (відповідно до довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) за березень 2019 року (від 22.03.2019), за травень 2019 року (від 30.05.2019), за липень 2019 року (від 15.07.2019, від 22.07.2019), акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в).

Таким чином підрядник не виконав роботи на суму 3826162,71 грн. (8591291,16 грн. -4765128,45 грн.).

Ці обставини визнаються сторонами і, відповідно до ч. 1 ст. 75 ГПК України, не підлягають доказуванню.

У пункті 11.3 Договору встановлено, що за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) вартості робіт, строк виконання яких порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів підрядник повинен додатково сплатити замовнику штраф у розмірі 7% (семи відсотків) від вказаної вартості.

Вирішуючи питання настання відповідальності відповідача суд виходить з такого.

В силу ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За приписами статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Укладений між сторонами Договір за своєю правовою природою є договором будівельного підряду. Легальне визначення договору підряду містить ч. 1 ст. 837 ЦК України, відповідно до якої за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Частина 2 ст. 837 ЦК України доповнює характеристику договору підряду, вказуючи на те, що договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Отже, чітко визначеною метою договору підряду є виконання певної роботи. Це дозволяє провести розмежування між договорами підрядного типу та іншими типами цивільно-правових договорів.

Результат виконання підрядником роботи - це матеріалізований об`єкт, що знаходить своє втілення в індивідуально-визначених речах, бо робота виконується за завданням замовника, який має право у будь-який момент перевірити хід і якість роботи підрядника, не втручаючись в його діяльність. Цей матеріалізований результат знаходить своє відображення і в створенні нової речі, і в поліпшенні якості або інших споживчих властивостях вже існуючої речі. Для договору підряду процес виконання роботи є важливим, порушення якого надає замовнику певні права (ст. 849 ЦК України).

Поряд з правами, якими закон наділяє замовника для забезпечення досягнення результату, на нього покладені і обов`язки, виконання яких також забезпечує цей результат: надання якісного та придатного матеріалу (в разі виконання роботи з матеріалу замовника), надання вказівок про спосіб виконання робіт, забезпечення наявності обставин, що сприяють якості і придатності результату робіт. Виявлення зворотних обставин покладає на підрядника обов`язок своєчасно попередити замовника (ст. 847 ЦК України), і, у випадку їх не усунення, надає право підряднику відмовитись від договору підряду і вимагати відшкодування збитків (ст. 848 ЦК України).

У такому випадку замовник, як кредитор, вважається таким, що прострочив, правові наслідки чого передбачені ст. 613 ЦК України. Згідно з цією нормою кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку.

Згідно з нормами статей 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Обсяг обов`язків позивача, як замовника, визначено пунктами 6.2, 6.3, 8.2 Договору, серед яких відсутні обов`язки щодо відключення повітряних ліній Л-434, Л-432, Л-219. Також відсутні будь-які дані щодо попередження відповідачем позивача про наявність обставин, передбачених ст. 847 ЦК України, відсутність реагування на яке давало б підстави вважати позивача, як кредитора, таким, що прострочив.

А тому твердження відповідача про наявність вини позивача у простроченні строків виконання робіт є недоведеним.

Отже, факт порушення відповідачем зобов`язань щодо виконання робіт та поставки устаткування належним чином доведений, документально підтверджений та відповідачем не спростований.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків, сплата неустойки (ст. 611 Цивільного кодексу України).

Як зазначено вище, відповідно до пункту 11.3 Договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) вартості робіт, строк виконання яких порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів підрядник повинен додатково сплатити замовнику штраф у розмірі 7% (семи відсотків) від вказаної вартості.

За розрахунком позивача, перевіреним судом, до стягнення з відповідача підлягає 661926,15 грн. пені та 267831,39 грн. штрафу.

Обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані, а тому позовні вимоги позивача до останнього підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити повністю позов приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія» «Укренерго» до товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний холдинг «Шевченківський».

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний холдинг «Шевченківський» (пров. Виноградний, 1/11, оф. 46, м. Київ, 01024, код 39139346) на користь приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ, 01032, код 00100227) 661926,15 грн. пені, 267831,39 грн. штрафу, 13946,37 грн. судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана в порядку, передбаченому підпунктом 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України».

Повний текст рішення складено 31.07.2020.

Суддя С. А. Ковтун