УХВАЛА

м. Київ

15.07.2020Справа № 910/7586/19

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого судді - Князькова В. В.,

за участю секретаря судового засідання Зінчук С.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс», м. Київ

до відповідача 1: Приватного акціонерного товариства «Оболонь», м. Київ,

відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Ейнштейн», м. Київ

за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія», Луганська обл., м. Сєвєродонецьк,

за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1: Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, м. Київ

про солідарне стягнення 111 465 096,13 грн,

За участю представників:

від позивача: Пилип В.М.;

від відповідача 1: Пекар А.О., Тинна Д.С.;

від відповідача 2: не з`явився;

від третьої особи 1: Жигун О.В.;

від третьої особи 2: Мізунський А.І., Шевченко П.В.,

від ПАТ «Український інноваційний банк»: Приходько І.А.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс» до Приватного акціонерного товариства «Оболонь» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Ейнштейн», треті особи: Публічне акціонерне товариство «Українська інноваційна компанія» та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про солідарне стягнення 111 465 096,13 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем 1 прийнятих на себе зобов`язань за кредитним договором № 01-12 від 23.02.2012, який укладений між Приватним акціонерним товариством «Оболонь» та Публічним акціонерним товариством «Український інноваційний банк», в частині виконання обов`язку з повернення кредитних коштів та сплати процентів у встановлені договором строки, що стало також підставою для нарахування пені, інфляційних втрат та 3 % річних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.07.2019 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, залучено Публічне акціонерне товариство «Українська інноваційна компанія» (третя особа 1) на стороні позивача та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (треті особа 2) на стороні відповідачів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019 до розгляду з первісним позовом у справі № 910/7586/19 прийнято зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Оболонь» до Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс» про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги № 05/06/19-1 від 05.06.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 зупинено провадження у справі № 910/7586/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс» до Приватного акціонерного товариства «Оболонь», Товариства з обмеженою відповідальністю «Бюро Ейнштейн» про солідарне стягнення 111 465 096,13 грн та за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «Оболонь» до Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс» про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги № 05/06/19-1 від 05.06.2019 - до закінчення перегляду справи № 925/698/16 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 поновлено провадження у справі № 910/7586/19, призначено підготовче судове засідання на 01.04.2020.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, підготовче судове засідання, призначене на 01.04.2020 не відбулось, ухвалою суду від 01.04.2020 призначено підготовче судове засідання у справі 15.04.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.04.2020.

29.04.2020 та 27.05.2020 розгляд справи по суті відкладався за клопотанням представників сторін.

За результатами судового засідання 24.06.2020, судом відмовлено у задоволенні заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відвід судді Князькова Валерія Володимировича від розгляду справи № 910/7586/19. Також судом відмовлено у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» про заміну сторони у справі, як учасника процесу - відповідача 1 за зустрічним позовом (Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія»). Розгляд справи по суті відкладено на 15.07.2020.

15.07.2020 на адресу суду надійшла заява Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» № б/н від 14.07.2020 про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1 - Публічне акціонерне товариство «Український інноваційний банк»; Національне антикорупційне бюро України та Службу безпеки України.

15.07.2020 на адресу суду надійшла заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 27-9258/20 від 14.07.2020 про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні.

В обґрунтування поданої заяви представник Фонду гарантування вкладів фізичних осіб вказує на те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.12.2019 по справі № 925/698/16 встановила відсутність будь-яких правових підстав вважати Публічне акціонерне товариство «Українська інноваційна компанія» правонаступником Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк». Враховуючи на обов`язковість врахування правової позиції Великої Палати Верховного Суду по справі № 925/698/16 та принципову значимість вказаної справи, суд безпідставно ухвалою від 15.04.2020 закрив підготовче провадження без з`ясування процесуального статусу Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк», а тому, на думку представника третьої особи 2, наявні правові підстави для повернення розгляду справи у підготовче провадження для залучення Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 1.

У судовому засіданні 24.06.2020 за участю представників позивача, відповідача 1, третіх осіб 1,2, розглянувши заяву про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні, господарський суд зазначає таке.

Ухвалою суд від 24.06.2019 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Арбо Фінанс» прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Встановлено сторонам процесуальні строки для реалізації процесуальних прав визначених у статті 42 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

За приписами статті 177 Господарського процесуального кодексу України одним з завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями "proprio motu", щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі статтею 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади; характер процесу та його значення для заявника (справи Федіна проти України від 02 вересня 2010 р., Смірнова проти України від 08 листопада 2005 р., Матіка проти Румунії від 02 листопада 2006 р., Літоселітіс проти Греції від 05 лютого 2004 р. та інші).

Ухвалюючи рішення про залучення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи 2 у справі, суд виходив із того, що Фонд є державною установою, яка виконує спеціальні функції у сфері гарантування вкладів фізичних осіб та виведення неплатоспроможних банків з ринку.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» № 4452-VI, з дня початку процедури виведення Фондом банку з ринку призупиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Фонд набуває всі повноваження органів управління банку та органів контролю з дня початку тимчасової адміністрації і до її припинення.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 48 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» № 4452-VI, Фонд безпосередньо або шляхом делегування повноважень уповноваженій особі Фонду з дня початку процедури ліквідації банку приймає в управління майно (у тому числі кошти) банку, вживає заходів щодо забезпечення його збереження, формує ліквідаційну масу, виконує функції з управління та продає майно банку.

Також під час розгляду даної справи у підготовчому провадженні, судом було встановлено, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 прийнято до розгляду справу № 925/698/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест ресурс» до Публічного акціонерного товариства «Первомайський молочноконсервний комбінат», Товариства з обмеженою відповідальністю «Молочна компанія «Волошкове поле», Публічного акціонерного товариства «Юрія» про стягнення 39562812,14 грн.

Відповідно до ухвали Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 925/698/16 з метою вирішення виключної правової проблеми та забезпечення розвитку права і формування єдиної правозастосовчої практики у суспільно значимих відносинах, справу № 925/698/16 прийнято до розгляду Великою Палатою Верховного Суду.

У зв`язку із тим, що питання визначення обсягу прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія» як правонаступника банківської установи - Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» входить до предмету дослідження у даній справі, ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2019 зупинено провадження у справі № 910/7586/19 до закінчення перегляду справи № 925/698/16 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

Зважаючи на приписи статті 129 Конституції України, статті 2 Господарського процесуального кодексу України згідно із якими одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

У рішенні ЄСПЛ у справі "Дія 97" проти України" зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

Такими нормами, у даному разі, є норми чинного Господарського процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано права та обов`язків учасників справи та порядок реалізації ними таких прав.

Згідно із частиною 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, керує ходом судового процесу; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 3, 4 ч. 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, зокрема: учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Ухвалою суду від 31.07.2019, з урахуванням обставин щодо проведення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Український інноваційний банк» та необхідності збереження активів банківської установи, господарським судом залучено до участі у справі в якості третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб та встановлено третій особі 2 строк, який становить п`ятнадцять календарних днів з дня отримання даної ухвали суду, для подачі до суду: обґрунтованих письмових пояснень щодо суті позову та копій відповідних доказів на підтвердження власної правової позиції.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 108 наявного у матеріалах справи (а.с. 161 том 2) ухвала суду Фондом гарантування вкладів фізичних осіб отримана 06.08.2019, отже строком для вчинення процесуальних дій третьою особою 2 визначеним судом є 21.08.2019.

Суд також враховує, що ухвалою суду від 27.11.2019 зупинено провадження у справі № 910/7586/19 до закінчення перегляду справи № 925/698/16 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 поновлено провадження у справі № 910/7586/19, призначено підготовче судове засідання на 01.04.2020.

Оскільки, з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, підготовче судове засідання, призначене на 01.04.2020 не відбулось, ухвалою суду від 01.04.2020 призначено підготовче судове засідання у справі на 15.04.2020 та встановлено учасникам справи строк до 13.04.2020 для подання до суду письмових пояснень по суті справи, з урахуванням висновків Великої палати Верховного суду, викладених у постанові від 10.12.2019 у справі № 925/698/16 та інших заяв, клопотань, заперечень.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 454 наявного у матеріалах справи (а.с. 169 том 4) ухвала суду Фондом гарантування вкладів фізичних осіб отримана 09.04.2020.

Натомість, як вбачається із матеріалів справи, Фондом гарантування вкладів фізичних осіб у строк до 13.04.2020 не подано до суду будь-яких заяв, клопотань та письмових пояснень щодо суті позову з урахуванням висновків Великої палати Верховного суду, викладених у постанові від 10.12.2019 у справі № 925/698/16. Також не подано до суду будь-яких заяв щодо неможливості їх надання у встановлений судом строк.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвалою суду від 15.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.04.2020.

Як свідчать матеріали справи, станом на 15.07.2020, судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, підготовче провадження у даній справі закінчено ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2020.

Статтею 7 Господарського процесуального кодексу України, визначено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Отже, враховуючи те, що чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено повернення до підготовчого провадження зі стадії розгляду справи по суті та виходячи із основних засад (принципів) господарського судочинства, суд зауважує, що несвоєчасна реалізація стороною своїх прав на вчинення процесуальних дій у строки визначені судом не є підставою для повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні оскільки це суперечать принципу рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Зважаючи на те, що матеріали справи містять достатню кількість доказів, для справедливого та неупередженого вирішення даного спору, судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 182, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 27-9528/20 від 14.07.2020 про повернення до розгляду справи № 910/7586/19 у підготовчому провадженні - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В. В. Князьков