ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до судового розгляду по суті

29.07.2020м. ДніпроСправа № 904/597/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП ЗАХИСТ", м. Нікополь, Дніпропетровська область

до Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Дніпро

про визнання протиправним рішення № 54/19-р/к від 04.11.2019 року.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Єпік А.М.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Чередниченко А.В., довіреність № 54-03/3Д від 16.06.2020 року, головний спеціаліст юридичного відділу;

від відповідача: Дубич І.І., довіреність № 54-03/4д від 10.06.2020 року, головний спеціаліст юридичного відділу.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП ЗАХИСТ" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання протиправним рішення № 54/19-р/к від 04.11.2019 року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 року усунути недоліки позовної заяви, а саме надати належним чином завірені копії документів, які додані до позовної заяви, копії документів на які позивач посилається в позовній заяві та докази сплати судового збору у розмірі 181,00 грн.

28.02.2020 року від позивача до канцеляріїї Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 25 від 26.02.2020 року про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче засідання на 31.03.2020 року о 11:40 год.

23.03.2020 року від відповідача до канцеляріїї Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву вих. № 54-02/597 від 20.03.2020 року.

У підготовче судове засідання 31.03.2020 року представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.03.2020 року підготовче судове засідання відкладено на 30.04.2020 року о 11:20 год.

30.04.2020 року електронною поштою від позивача до канцеляріїї Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.04.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 31.05.2020 року включно та підготовче судове засідання відкладено на 13.05.2020 року о 12:20 год.

У підготовче судове засідання 13.05.2020 року представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 року підготовче судове засідання відкладено на 09.06.2020 року о 11:00 год.

У підготовче судове засідання 09.06.2020 року представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.06.2020 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та підготовче судове відкладено на 09.07.2020 року о 11:20 год.

09.07.2020 року від відповідача до канцеляріїї Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 54-02/1926 від 09.07.2020 року про зміну найменування відповідача відповідно до підпункту 7.5. пункту 7 Розпорядження Антимонопольного комітету України від 28.11.2019 року № 23-рп "Про реорганізацію територіальних відділень Антимонопольного комітету України" (зі змінами), Дніпропетровське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (49004, м. Дніпро, пр. О. Поля, 2, код. ) змінено найменування на Південно-східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (49004, м. Дніпро, пр. О. Поля, 2, код. ).

Дослідивши матеріали справи та подане відповідачем клопотання вих. № 54-02/1926 від 09.07.2020 року про зміну найменування відповідача, суд вбачає підстави для його задоволення.

У підготовче судове засідання 09.07.2020 року представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.07.2020 року змінено назву відповідача - Дніпропетровське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (49004, м. Дніпро, пр. О. Поля, 2, код. ) на Південно-східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (49004, м. Дніпро, пр. О. Поля, 2, код. ) та продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку, та підготовче судове засідання відкладено на 29.07.2020 року о 12:00 год.

У підготовче судове засідання 29.07.2020 року представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено карантин на усій території України, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Крім того, 16.03.2020 року Рада суддів України з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано на період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо);

- припинити проведення особистого прийому громадян керівництвом суду;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну

- адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

- суддям та працівникам апарату суду при найменших ознаках захворювання вжити заходів щодо самоізоляції, повідомити про свій стан здоров`я відповідну установу охорони здоров`я та керівництво суду телефоном, е-mail.

Також Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

При визначенні особливостей роботи суду на період карантинних заходів слід враховувати спеціалізацію суду, інстанційність та відповідні категорії справ.

При вирішенні питання про можливість розгляду справ в режимі відеоконференції слід враховувати, що такий режим роботи суду не у повній мірі убезпечує від поширення захворювання, оскільки все ж передбачає необхідність явки громадян у декілька судів, які забезпечують проведення судового засідання у такому режимі.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

29.07.2020 року у підготовчому судовому засіданні представниками відповідача зазначено, що ними було надано всі можливі та допустимі докази по справі.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 185, 194, 195, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження.

2. Призначити справу до судового розгляду по суті на 26.08.2020 року о 15:00 год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-401 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. У випадку безпосередньої участі учасників справи в судовому засіданні, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання заходів карантинного режиму (у разі продовження його дії на період розгляду справи), у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту (масок, рукавичок, тощо).

4. На період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", обмежити доступ в судове засідання осіб, які не є представниками учасників справи (вільних слухачів).

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.Г. Бєлік