УХВАЛА

м. Київ

20.07.2020Справа № 910/10275/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши матеріали заяви

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія" (04119, м. Київ, вул. Деревлянська (Якіра), буд. 17-А; ідентифікаційний код 38959041)

про визнання недійсним рішень загальних зборів та скасування реєстраційного запису

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія", як учасник вказаного товариства, в якому просить суд:

- визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія" від 06.12.2019, оформлене протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія" № 1/19 від 06.12.2019, підпис Швеця О.П. на якому засвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ільяшовим О.В. (зареєстровано в реєстрі за № 1387).

- скасувати реєстраційний запис 1047447 від 17.12.2019, вчинений державним реєстратором Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації Гноць Олександром Юрійовичем в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Технологія": внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами установчих документах; 17.12.2; Гноць Олександр Юрійович; Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація; зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи, зміна складу або інформація про засновників, зміна складу підписантів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуване рішення загальних зборів учасників відповідача необхідно визнати недійсним у зв`язку з тим, що воно прийняте з порушенням порядку скликання та проведення загальних зборів, а також з порушення її корпоративних прав, як учасника товариства.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Разом з тим, суд вказує, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу з дотриманням вимог статті 172 Господарського процесуального кодексу України є, зокрема, опис вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник об`єкта поштового зв`язку перевіряє відповідність вкладення опису, розписується на обох примірниках і проставляє відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису видається відправникові, другий вкладається до поштового відправлення.

Абзацом 27 ч. 2 Загальної частини Правил надання послуг поштового зв`язку закріплено, що розрахунковий документ - це документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення саме копії позовної заяви та доданих до неї документів учасникам справи може бути, зокрема, бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком про відправлення.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, вказує, що позивачем не додано до позову доказів його направлення (разом з додатками) на адресу відповідача.

Крім того, суд зазначає, що п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України вказано, що до позовної заяви, додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020" прожитковий мінімум працездатних осіб з січня 2020 року встановлено у розмірі 2 102, 00 грн.

Відтак, виходячи зі змісту позовних вимог позивача, суд зазначає, що позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового характеру, а тому до звернення до суду з позовом позивачем повинен був бути сплачений судовий збір в розмірі 4 204, 00 грн, а докази такої сплати надані до суду.

Проте, суд вказує, що позивачем не додано до позовної заяви докази сплати судового збору в розмірі 4 204, 00 грн, що в свою чергу також є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Додатково суд звертає увагу позивача, що у примірнику позовної заяви, яка надійшла до Господарського суду міста Києва у переліку додатків до позовної заяви, а саме п. 11 зазначено "Докази сплати судового збору (оригінал)" та п. 12 зазначено "Докази направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками (оригінал опису вкладення у цінний лист)", проте такі пункти власноруч закреслені представником позивача.

Підсумовуючи викладене вище, враховуючи відсутність доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача та відсутність доказів сплати судового збору, суд дійшов висновку залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до частини першої та другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зважаючи на те, що позивачем не дотримано вимог ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи, що приписи ст. 174 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, то суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом подання до суду:

- доказів направлення (опис вкладення та фіскальний чек) копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача;

- доказів сплати судового збору (оригінал платіжного доручення) в розмірі 4 204, 00 грн.

3. У разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набрала законної сили 20.07.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Баранов

Суд звертає увагу учасників судового процесу, що відповідно до п. 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.