ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2020 р.м. ХарківСправа № 922/5397/13 (922/3050/19)

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Усатий В.О.

судді: Яризько В.О. , Міньковський С.В.

при секретарі судового засідання Мазуренко А.О.

розглянувши справу

за позовом ФО ОСОБА_1 , м. Харків
до Харківське державне авіаційне виробниче підприємство
про стягнення коштів
за участю :

учасники процесу не з"явилися

ВСТАНОВИВ:

20.09.2019 р. ОСОБА_1 звернулась до господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просила суд стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства суму заборгованості у розмірі 161 340,40 грн, з яких: заборгованість по заробітній платі у розмірі 86 624,00 грн та 74 716,40 грн в якості суми середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 13.02.2019 по 20.09.2019 та судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 922/3050/19 за позовною заявою ОСОБА_1 визначено суддю Пономаренко Т.О.

Рішенням господарського суду Харківської області від 06.12.2019 позов № (922/3050/19) задоволено частково, стягнуто з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь Фізичної особи ОСОБА_1 заборгованість зі сплати заробітної плати у розмірі 86624 грн, середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку за період з 13.02.2019 по 12.11.2019 в розмірі 5361 грн. 12 коп., а також судовий збір у розмірі 111 грн 08 коп., стягнуто з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь Державного бюджету України витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

ОСОБА_1 з рішенням господарського суду першої інстанції не погодилась та звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду Харківської області від 06.12.2019 скасувати частково, а саме в частині нарахування середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати за період 2016 по жовтень 2019 в сумі 22413,45 грн. та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 06.02.2020 апеляційну скаргу фізичної особи ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2019 у справі №922/3050/19 скасовано, справу №922/3050/19 направлено до Господарського суду Харківської області для розгляду у межах справи №922/5397/13 про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства.

При цьому, скасовуючи рішення суду по справі № 922/3050/19, Східний апеляційний господарський суд зауважив, що з урахуванням набранням чинності Кодексу України з процедур банкрутства 21.10.2019, норми якого передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів, особливістю вирішення таких спорів полягає в тому, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом, який розглядає справу про банкрутство, без порушення нових справ з метою судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів (висновок про застосування норм права, який викладений у постанові Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 922/928/17 та від 19.06.2018 у справі №908/4057/14).Відповідно до частини третьої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що позовна заява до боржника, який перебуває в процедурі банкрутства, повинна розглядатись в межах справи про банкрутство тим самим складом, що і справа про банкрутство боржника.

25.02.2020 справа № 922/3050/19 надійшла до господарського суду для розгляду в межах справи про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу передано для розгляду колегії суддів: головуючий суддя Усатий В.О., суддя Яризько В.О., суддя Міньковський С.В. (протокол від 25.02.2020).

Ухвалою суду від 12.03.2020 справу прийнято до розгляду в межах справи про банкрутство. Ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

До суду від 27.03.2020 надійшла заява позивача (вх. 7779) про збільшення позовних вимог. В заяві просить суд: розглядати справу за наявними матеріалами без участі представника позивача. Крім того, збільшив позовні вимоги та просить розглядати справу за вимогами: стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь ОСОБА_1 245 564 грн 69 коп., з яких:

- 86 624,00 грн в якості заборгованості по заробітній платі;

-136527,24 грн в якості суми середнього заробітку за час затримки розрахунку за період з 13.02.2019 по 20.03.2020;

- 22413,45 грн в якості компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з листопада 2014 по жовтень 2019.

Стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на користь ОСОБА_1 судові витрати, а саме: сплачений судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Судом встановлено, що з урахуванням заяви про збільшення вимог, сума позову у даній справі становить 245 564,69 грн., що виключає її розгляд в порядку спрощеного провадження відповідно до вимог процесуального закону.

Ухвалою суду від 31.03.2020 суд прийняв заяву позивача (вх.7779 від 27.03.2020) про збільшення позовних вимог до розгляду, ухвалив розглядати справу з урахування заяви позивача про збільшення позовних вимог та перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Позивач був зобов`язаний надати докази доплати судового збору за звернення із заявою про збільшення позовних вимог у розмірі 463,12 грн. Призначено підготовче засідання у справі на "21" квітня 2020 р. та зобов`язано відповідача надати відзив на позов з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог.

09.04.2020 до канцелярії суду від позивача надійшла заява (вх. № 8787) про долучення до матеріалів справи доказів доплати судового збору за звернення із заявою про збільшення позовних вимог у розмірі 463,12 грн.

15.04.2020 відповідач надав відзив на позовну заяву (вх. № 9209), який був долучений судом до матеріалів справи.

У зв`язку з відпусткою судді Яризько В.О., призначене на 21.04.2020 судове засідання не відбулось.

Ухвалою суду від 28.04.2020 призначено підготовче засідання у справі № 922/3050/19 за позовом ОСОБА_1 (вх. № 3050/19) в межах справи № 922/5397/13 про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на 12.05.2020.

У зв`язку з відпусткою судді Усатого В.О., призначене засідання не відбулося.

Ухвалою суду від 25.05.2020 строк підготовчого провадження було продовжено на 30 днів, тобто до 29.06.2020 року включно, підготовче засідання призначено на 24.06.2020.

Ухвалою суду від 24.06.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 30.06.2020.

У судове засідання учасники розгляду справи не з`явилися, уповноважених представників не направили, розгляд справи по суті було відкладено на 08.07.2020 р.

В судове засідання 08.07.2020 р. учасники процесу не з"явилися, були належним чином повідомлені про дату та час слухання справи.

Розглянувши матеріали справи, з"ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно перевіривши матеріали справи та надані докази, суд встановив наступне.

Відповідно до ст.43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

З трудової книжки ОСОБА_1 вбачається, що з 13.08.2002 р. вона прийнята до центрального комплектувального складу Харківського державного авіаційного виробничого підприємства комплектувальником авіаційної техніки третього розряду відповідно до наказу № 639-к від 12.08.2002 р. 01.02.2005 р. її переведено до аналітичного відділу Харківського державного авіаційного виробничого підприємства економістом наказом № 75к від 01.02.2005. 01.12.2009 її наказом № 518к від 01.12.2009 переведено економістом другої категорії, а 01.06.2011 р. - переведено до фінансового відділу Харківського державного авіаційного виробничого підприємства економістом другої категорії наказом № 335к від 01.06.2011.

13.02.2019 р. ОСОБА_1 звільнено у зв"язку зі скороченням штату на підставі п.1 ст. 40 КЗпП України згідно із наказом № 27к від 13.02.2019 .

Як вбачається з довідки №105/421, виданої Харківським державним авіаційним виробничим підприємством 16.07.2019 р., сума заборгованості за період з листопада 2014 року по лютий 2019 року склала 86624,00 грн.

Статтею 94 КЗпП України передбачено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану роботу.

Частиною 1 статті 115 КЗпП України та статтею 24 Закону України "Про оплату праці" встановлено, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів.

Згідно з ч. 1 ст.116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Однак, суд констатує, що ухвалою господарського суду Харківської області від 15.04.2015 р. було порушено провадження у справі про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. введено процедуру розпорядження майном боржнка та призначена розпорядника майна.

Ухвалою суду від 06.08.2015 р. затверджено реєстр вимог кредиторів Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, до якого окремо внесено заборгованість Харківського державного авіаційного орденів Жовтневої Революції та Трудового Червоного Прапора виробничого підприємства по виплаті заробітної плати у загальному розмірі 35059093,95 грн. (перша черга задоволення вимог кредиторів).

Таким чином, конкурсна заборгованість перед позивачем по заробітної платі, яка виникла до порушення справи про банкрутство боржника за період з листопада 2014 р. по березень 2015 р. в розмірі 7092,00 грн. вже включена до реєстру вимог кредиторів , затверджених ухвалою суду від 06.08.2015 р. по справі № 922/5397/13 про банкрутство Харківського державного авіаційного виробничого підприємства.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне частково задовольнити вимоги позивача про стягнення з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства заборгованості по заробітній платі за період з квітня 2015 р. по лютий 2019 року в сумі 79532,00 грн., в тому числі, 943,96 грн. лікарняний за рахунок коштів підприємства, в іншій частині заявлених вимог відмовити, оскільки вони вже включені до реєстру вимог кредиторів.

Щодо вимоги заявника про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку з 14.02.2019 р. по 20.03.2020 р. , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно з Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Нарахування виплат, що обчислюється із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Згідно із довідкою № 105/421 від 16.07.2019 р., виданою Харківським державним авіаційного виробничим підприємством, розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 складає 339,62 грн.

Час затримки заробітної плати ОСОБА_1 за період з 14.02.2019 р. (наступний день після звільнення) по 20.03.2020 р. за розрахунком суду з урахуванням графіку роботи Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (у тому числі, наказу № 602 від 26.12.2018 р. "Про режим роботи підприємства з 14.01.2019 р.", за яким встановлено з 14.01.2019 р. робочий час в режимі неповного робочого тижня з неповним робочим днем - понеділок (тривалість - 4 години) складає 50 робочих днів тривалістю 4 години, тобто 50 робочих днів/2 (лютий 2019 р. - 2 робочих дня/2, березень 2019 р. - 4 робочих дня/2 , квітень 2019 р. - 4 робочих дня/2, травень 2019 р. - 4 робочих дня/2, червень 2019 р. - 3 робочих дня /2, липень 2019 р. - 5 робочих днів/2, серпень 2019 р. - 3 робочих дня/2, вересень 2019 р. - 5 робочих днів/2, жовтень 2019 р. - 3 робочих дня/2 , листопад 2019 р. - 4 робочих дня/2, грудень 2019 р. - 4 робочих дня/2, січень 2020 р. - 3 робочих дня/2, лютий 2020 р. - 4 робочих дня/2, березень 2020 р. до 20.03.2020 р. - 2 робочих дня/2).

Суд вважає помилковим ствердження позивача про неможливість застосування наказу підприємства про зміни у режимі роботи підприємства під час нарахування середнього заробітку з причин неповідомлення її про це у встановлений законом строк, оскільки середній заробіток за весь час затримки нараховується після звільнення працівника, якого не передбачено законом повідомляти про зміни режиму роботи підприємства.

Більш того, позивач працювала на підприємстві з 13.08.2002 р. по 13.02.2019 р. та з 16.01.2017 р. підприємство працювало в режимі неповного робочого тижня, затвердженому наказами цього підприємства №379 від 16.11.2016 та №212 від 24.07.2017, а також в режимі неповного робочого тижня з неповним робочим днем згідно наказу № 602 від 26.12.2018. тобто, протягом двох років позивач працювала в режимі неповного робочого тижня, отримували розрахункові листи, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження оскарження позивачем або іншими працівниками такого режиму роботи підприємства та підтвердження незгоди позивача з таким графіком роботи, зокрема, в матеріалах справи відсутні докази будь-яких звернень позивача безпосередньо до керівника з вимогами роз`яснити такий графік роботи, відсутні вимоги про переведення на іншу роботу або прохання звільнитися, що дає підстави для висновку, що позивач об`єктивно не могла за такий період часу не розуміти графіку роботи підприємства.

Вказані вище обставини свідчать про об`єктивну обізнаність позивача щодо режиму роботу підприємства, зокрема, роботи в іншому графіку, аніж повний - п`ятиденний режим роботи.

Суд зазначає, що запроваджені Харківським державним авіаційним виробничим підприємством зміни в режимі роботи (встановлення неповного робочого тижня на певних структурних підрозділах) відносяться до внутрішньої господарської діяльності підприємства, яке самостійно визначає свою організаційну структуру, встановлює чисельність працівників і штатний розпис.

Суд вважає, що невчинення дій щодо оспорювання такого графіку тривалий час (більш ніж два роки) свідчить про те, що позивач погодилася з таким графіком та умовами роботи.

Таким чином, розмір середнього заробітку ОСОБА_1 за час затримки виплати заробітної плати за період з 14.02.2019 р. (наступний день після звільнення) по 20.03.2020 р. з урахуванням графіку роботи підприємства складає 8490,50 грн. (339,62 грн. х 50 робочих дня/2 = 8490,50 грн.).

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" № 13 від 24.12.1999 р., оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне частково задовольнити вимоги позивача щодо стягнення з боржника на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку за час затримки розрахунку за період 14.02.2019 р. (наступний день після звільнення) по 20.03.2020 р. в розмірі 8490,50 грн. (без утримання податків й інших обов`язкових платежів). В іншій частині заявлених вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку відмовити, як необгрунтованих.

Щодо вимоги про стягнення 22413,45 грн. компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з листопада 2014 по жовтень 2019 р., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Зі змісту цієї норми випливає, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати.

За змістом ст. 2 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Приписами ст.ст. 3, 4 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" обумовлено, що сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Згідно п. 1 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159 (надалі - Порядок №159) його дія поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Відповідно до п.п. 2, 4 Порядку № 159 компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року.

Сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.

Положеннями пункту 3 Порядку № 159 передбачено, що компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру:

- пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, щомісячної державної грошової допомоги та компенсаційних виплат);

- соціальні виплати (допомога сім`ям з дітьми, державна соціальна допомога інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам, допомога по безробіттю, матеріальна допомога у період професійної підготовки, перепідготовки або підвищення кваліфікації безробітного, матеріальна допомога по безробіттю, допомога по тимчасовій непрацездатності (включаючи догляд за хворою дитиною), допомога по вагітності та пологах, щомісячна грошова сума в разі часткової чи повної втрати працездатності, що компенсує відповідну частину втраченого заробітку потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, допомога дитині, яка народилася інвалідом внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності, тощо);

- стипендії;

- заробітна плата (грошове забезпечення).

З викладеного слідує, що вказані пункти Порядку №159, лише відтворюють положення Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" та конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій.

Компенсація за порушення строків виплати виникає тоді, коли грошовий дохід (заробітна плата) особи (працівника) з вини відповідача не нараховувався, своєчасно не виплачувався і через це особа зазнала втрат.

Визначальними обставинами для виплати компенсації є дати нарахування та фактичної виплати вказаних доходів, оскільки основною умовою для виплати громадянину компенсації, передбаченої ст. 2 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" є порушення встановлених строків саме виплати нарахованих доходів.

Суд вважає помилковим висновок відповідача про те, що вимоги по компенсації є передчасними та підлягають нарахуванню саме в момент остаточного розрахунку із заробітної плати, оскільки у даному випадку факт порушення ХДАВП строків виплати заробітної плати, обставини невиплати заробітної плати протягом тривалого часу з 2014 по 2019 рік, вина підприємства у невиплаті і в порушенні строків розрахунку з позивачем є підтвердженими, наявними та відомими обставинами.

Дослідивши розрахунок компенсації, судом встановлено, що вона складається з конкурсної та поточної.

Так, сума компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з листопада 2014 по березень 2015 р. є конкурсною, оскільки виникла до порушення провадження у справі про банкрутство боржника.

Сума компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з листопада 2014 по березень 2015 р. складає 964,23 грн.

Відповідно до ст.1 Кодексу України з процедур банкрутства, конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника; поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли після відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до ч.1 ст.45 Кодексу України з процедур банкрутства, конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Кредитори за вимогами щодо виплати заробітної плати, авторської винагороди, аліментів, а також за вимогами щодо відшкодування шкоди, заподіяної життю та здоров`ю громадян, сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування мають право протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують.

Згідно ч.6 ст.45 Кодексу України з процедур банкрутства, вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, розглядаються господарським судом у порядку черговості їх отримання у судовому засіданні, яке проводиться після попереднього засідання господарського суду. За результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів. Ухвала господарського суду є підставою для внесення відомостей про таких кредиторів до реєстру вимог кредиторів.

Відповідно до ч.8 ст.45 Кодексу України з процедур банкрутства, до визнання боржника банкрутом спори боржника з кредиторами, які мають поточні вимоги до боржника, вирішуються в межах справи про банкрутство шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом.

Таким чином, враховуючи, що сума нарахованої компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з листопада 2014 по березень 2015 р. в сумі 964,23 грн. є конкурсною, тому не підлягає розгляду в позовному провадженні, у зв"язку з чим суд відмовляє в задоволенні цих вимог.

Щодо нарахованої позивачем компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати на суму боргу, яка включена до реєстру вимог кредиторів у сумі 7092,00 за період з квітня 2014 по жовтень 2019, то суд зазначає наступне.

Як вже зазначалося вище, ухвалою суду від 06.08.2015 р. затверджено реєстр вимог кредиторів Харківського державного авіаційного виробничого підприємства, до якого окремо внесено заборгованість Харківського державного авіаційного орденів Жовтневої Революції та Трудового Червоного Прапора виробничого підприємства по виплаті заробітної плати у загальному розмірі 35059093,95 грн., в тому числі, вимоги ОСОБА_1 в сумі 7092,00 грн. за період - листопада 2014 р. по березень 2015 р. (перша черга задоволення вимог кредиторів), тобто по цій сумі не існує спору про право, вона є визнаною судом.

З моменту включення судом до реєстру вимог кредиторів конкурсної заборгованості по заробітній платі, вона фіксується в загальному розмірі, як в даному випадку в сумі 7092,00 грн.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.41 Кодексу з процедур банкрутства, мораторій на задоволення вимог кредиторів - це зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), строк виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію. Мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про банкрутство, про що зазначається в ухвалі господарського суду. Ухвала є підставою для зупинення вчинення виконавчих дій. Про запровадження мораторію розпорядник майна повідомляє відповідному органу або особі, яка здійснює примусове виконання судових рішень, рішень інших органів, за місцезнаходженням (місцем проживання) боржника та місцезнаходженням його майна.

Згідно ч.5 ст.41 Кодексу з процедур банкрутства, дія мораторію на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вимоги поточних кредиторів, виплату заробітної плати та нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю та життю громадян, виплату авторської винагороди, аліментів, а також на вимоги за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення.

Таким чином, дія мораторію не поширюється саме на виплату заробітної плати, що свідчить про те, що боржник повинен виплачувати конкурсну заборгованість по заробітній платі , яка внесена в реєстр вимог кредиторів, проте будь-які нарахування на цю фіксовану в реєстрі вимог кредиторів суму кредиторської заборгованості, окрім нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не відбуваються, у зв"язку з чим суд відмовляє позивачу в стягненні з відповідача компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати в сумі 4759,12 грн., яка нарахована на суму боргу, яка включена до реєстру вимог кредиторів у сумі 7092,00 грн. за період з квітня 2014 по жовтень 2019 р.

Щодо нарахованої позивачем компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати на суму поточної заборгованості по заробітній платі за період з квітня 2014 по жовтень 2019, то дослідивши розрахунок позивача, суд вважає його вірним, тому з огляду на те, що на теперішній час вищезазначена заборгованість позивачу не виплачена і затримка виплати заробітної плати складає більше, ніж на один місяць, суд вважає, що заявлена вимога на суму 15583,23 грн. підлягає задоволенню.

Враховуючи часткове задоволення позову, судові витрати зі сплати судового збору, покладаються на сторони пропорційно задоволених вимог.

Крім того, суд зазначає про зайву сплачену позивачем суму судового збору в розмірі 337, 12 грн., оскільки суми компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати входить до складу фонду додаткової заробітної плати (Інструкція зі статистики заробітної плати , затверджена Наказ Держкомстату України 13.01.2004 N 5 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 р. за N 114/8713 ), тому сплата судового збору за ці вимоги не вимагається.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Керуючись ст. ст. 45,116, 117 Кодексу Законів про працю України, п.2 ч.2 ст.46, ст. ст.86, 129, 232, 233, 236-241 ГПК України, ст.ст.7,8 Кодексу України з процедур банкрутства, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Харківського державного авіаційного виробничого підприємства (61023, м.Харків, вул. Сумська, б. 134; ) на користь Фізичної особи ОСОБА_1 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) заборгованість по заробітній платі за період з квітня 2015 р. по лютий 2019 року в сумі 79532,00 грн., в тому числі, 943,96 грн. лікарняного за рахунок коштів підприємства, середній заробіток в сумі 8490,50 грн. за період 14.02.2019 р. по 20.03.2020 р. та 15583,23 грн. компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням терміну їх виплати за період з квітня 2014 по жовтень 2019, а також 127,30 грн. судового збору.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Після набрання рішенням законної сили видати накази в установленому порядку.

Позивач: ОСОБА_1 ( ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

Відповідач: Харківське державне авіаційне виробниче підприємство (61023, м. Харків, вул. Сумська, 134, )

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень Кодексу.

Учасники справи можуть одержати інформацію по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Повне рішення складено "16" липня 2020 р.

Головуючий суддя Суддя Суддя В.О. Усатий В.О. Яризько С.В. Міньковський