УХВАЛА

м. Київ

27.07.2020Справа № 910/10640/20
Господарський суд міста Києва у складі судді Борисенко І.І., розглянувши

позовну заяву Релігійної організації "Київська патріархія Української православної

церкви Київського патріархату"

до Релігійної організації "Київська Митрополія Української Православної Церкви"

Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Баршацького Ігора Вікторовича

про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора,

ВСТАНОВИВ:

РЕЛІГІЙНА ОРГАНІЗАЦІЯ «Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату (Київська патріархія «УПЦ КП)» звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до РЕЛІГІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «Київська Митрополія Української Православної церкви» (Православної церкви України) та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Баршацького Ігора Вікторовича про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у даній справі, господарський суд виходить з наступного.

Приписами ст. 4 ГПК України встановлено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Усі фізичні і юридичні особи здатні мати процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, боржника (процесуальна правоздатність). Юридична особа набуває процесуальних прав та обов`язків у порядку, встановленому законом, і здійснює їх через свого представника. Юридична особа може набувати процесуальних прав та обов`язків і здійснювати їх через своїх учасників у випадках, коли відповідно до закону чи установчого документа така юридична особа набуває та здійснює права, а також несе обов`язки через своїх учасників (ч. ч. 2, 5, 6 ст. 44 ГПК України).

Під процесуальною правоздатністю розуміється здатність суб`єкта мати відповідні процесуальні права та нести обов`язки, а дієздатністю є здатність особи своїми діями реалізувати процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, які були покладені на неї законом або господарським судом.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 56 ГПК України).

Позовну заяву № б/н від 18.07.2020 подано підписано саме від імені Релігійної організації «Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату (Київська патріархія «УПЦ КП)» Патріархом Київським та всієї Руси-України Філаретом.

Господарські організації - це юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку (ч. 2 ст. 55 ГК України).

За ст. 7 Законом України "Про свободу совісті та релігійні організації" релігійні організації в Україні утворюються з метою задоволення релігійних потреб громадян сповідувати і поширювати віру і діють відповідно до своєї ієрархічної та інституційної структури, обирають, призначають і замінюють персонал згідно із своїми статутами. Релігійними організаціями в Україні є релігійні громади, управління і центри, монастирі, релігійні братства, місіонерські товариства (місії), духовні навчальні заклади, а також об`єднання, що складаються з вищезазначених релігійних організацій. Релігійні об`єднання представляються своїми центрами (управліннями).

Релігійна громада є місцевою релігійною організацією віруючих громадян одного й того самого культу, віросповідання, напряму, течії або толку, які добровільно об`єдналися з метою спільного задоволення релігійних потреб. Членство в релігійній громаді ґрунтується на принципах вільного волевиявлення, а також на вимогах статуту (положення) релігійної громади. Релігійна громада на власний розсуд приймає нових та виключає існуючих членів громади у порядку, встановленому її статутом (положенням). Держава визнає право релігійної громади на її підлеглість у канонічних та організаційних питаннях будь-яким діючим в Україні та за її межами релігійним центрам (управлінням) і вільну зміну цієї підлеглості шляхом внесення відповідних змін до статуту (положення) релігійної громади. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту ухвалюється загальними зборами релігійної громади. Такі загальні збори релігійної громади можуть скликатися її членами. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту ухвалюється не менш як двома третинами від кількості членів релігійної громади, необхідної для визнання повноважними загальних зборів релігійної громади відповідно до статуту (положення) релігійної громади. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту засвідчується підписами членів відповідної релігійної громади, які підтримали таке рішення. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту підлягає реєстрації в порядку, встановленому статтею 14 Закону. Зміна підлеглості релігійної громади не впливає на зміст права власності та інших речових прав такої релігійної громади, крім випадку, встановленого статтею 18 Закону. Частина громади, не згодна з рішенням про зміну підлеглості, має право утворити нову релігійну громаду і укласти договір про порядок користування культовою будівлею і майном з їхнім власником (користувачем). Повідомлення державних органів про утворення релігійної громади не є обов`язковим (ст. 8 Закону).

Релігійна організація визнається юридичною особою з дня її державної реєстрації (ст. 13 Закону України "Про свободу совісті та релігійні організації").

Згідно із ч. 4 ст. 89 ЦК України, до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - це єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

Так, частиною 2 статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: 1) найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); 2) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (далі - ідентифікаційний код); 3) організаційно-правова форма; 3.1) вид релігійної організації; 3.2) віросповідна приналежність релігійної організації.

Згідно із ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 13.12.2019 проведено державну реєстрацію припинення юридичної особи - Релігійної організації "Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату" (ідентифікаційний код 22894788) із визначенням її правонаступника - Релігійної організації "Київська митрополія Української православної церкви" (ідентифікаційний код 42783113).

Таким чином, позовну заяву подано юридичною особою, яка на момент звернення до суду з позовом є припиненою та не має процесуальної правосуб`єктності.

За змістом пункту 6 частини першої статті 175 Господарського процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено суб`єкта господарювання, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи, що позивачем у даній справі є юридична особа - Релігійна організація "Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату" (ідентифікаційний код 22894788), яка припинена, вказане є підставою для відмови у відкритті провадження у справі на підставі пункту 6 частини першої статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити Релігійній організації "Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату" у відкритті провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбаченому розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Борисенко