УХВАЛА

03 серпня 2020 року

м. Київ

Справа № 915/167/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кушніра І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Буцефал" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020 (повний текст складено 16.06.2020)

за заявою Заступника прокурора Миколаївської області

про вжиття заходів забезпечення до подання позову в інтересах держави в особі Миколаївської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буцефал"

про розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 17.02.2020 у справі №915/167/20 відмовлено у задоволенні заяви Заступника прокурора Миколаївської області про вжиття заходів забезпечення позову.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020 у справі №915/167/20 ухвалу Господарського суду Миколаївської області від 17.02.2020 про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у справі №915/167/20 скасовано частково; заяву Заступника прокурора Миколаївської області про вжиття заходів забезпечення задоволено частково. Вжито заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони Управлінню архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (код ЄДРЮОФОП 41256954, адреса - вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001) та Управлінню державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (адреса - вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056) здійснювати реєстрацію дозвільних документів щодо будівництва об`єктів нерухомості по вул. Потьомкінській, 114, у місті Миколаєві та введення їх в експлуатацію;

- та шляхом заборони органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо об`єктів нерухомості на земельній ділянці з кадастровим номером :09:073:0022 по вул. Потьомкінській, 114 у місті Миколаєві.

В іншій частині ухвалу Господарського суду Миколаївської області від 17.02.2020 року залишено без змін.

10.07.2020 (згідно з відміткою на конверті) Товаристом з обмеженою відповідальністю "Буцефал" подано касаційну скаргу на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020 у справі № 915/167/20 безпосередньо до Касаційного господарського суду.

Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2020 року у справі № 915/167/20 визначено колегію суддів у складі: Кушнір І.В. (головуючий суддя), судді: Мачульський Г.М., Краснов Є.В.

Перевіривши матеріали касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання касаційної скарги на ухвалу господарського суду судовий збір сплачується у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 установлено у розмірі 2 102,00 грн.

Отже, розмір судового збору, що підлягав сплаті за подання касаційної скарги на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020 у справі №915/167/20, якою ухвалу Господарського суду Миколаївської області від 17.02.2020 про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову у справі №915/167/20 скасовано частково, складає 2 102, 00 грн.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч. 1 ст. 6 згаданого Закону).

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Положеннями Інструкції встановлено вимоги про заповнення розрахункових документів.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладено в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, який обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно з додатками 2, 8 до Інструкції одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Положеннями п. 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, які зазначено в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та дата судового акта, що оскаржується.

Разом з тим, до касаційної скарги додано квитанцію № 0.0..1 від 10.07.2020 про сплату 2 118, 00 грн. судового збору з призначенням платежу дослівно: «*; 101; 36270579; 22030102; Судовий збір (Верховний Суд, Касаційний господарський суд)); ТОВ «БУЦЕФАЛ» (36270579) ч/з ОСОБА_1 , рішення від 09.06.2020 справа ь», в той час, як вірним призначенням платежу є номер справи та дата судового акта, що оскаржується.

Додана до касаційної скарги квитанція № 0.0..1 від 10.07.2020 на суму 2 118,00 грн. не містить обов`язкових реквізитів, у зв`язку з чим не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку, оскільки не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та дату прийняття судового акта, що оскаржується, з огляду на що, з останньої не вбачається яка саме касаційна скарга оплачується судовим збором.

Посилання в вищевказаній квитанції на рішення від 09.06.2020, не приймається Судом до уваги, оскільки, як вбачається із матеріалів касаційної скарги, скаржником оскаржується саме постанова Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30.03.2018 у справі №914/1542/17, від 16.01.2019 у справі №905/1057/18, від 10.05.2018 у справі №613/372/16-ц, від 13.02.2020 у справі № 910/4557/18 та ухвалах Верховного Суду від 26.03.2018 у справі №907/892/15, від 16.04.2018 у справі №922/3137/17, від 20.04.2018 у справі №910/12031/17, від 21.02.2019 у справі №910/8880/18.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, оскільки до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених законом порядку, то така касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 174, 234, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Буцефал" залишити без руху до 03.09.2020.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Буцефал" строк усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

3. Товариству з обмеженою відповідальністю "Буцефал" надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І. Кушнір