РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.07.2020Справа № 910/4660/18
Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу

за позовомПублічного акціонерного товариства "Київгаз"
доПриватного акціонерного товариства "Київхліб"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Ізодром"
простягнення 2 029 133 грн 54 коп.
Представники:
від позивача:Гвоздецький А.М. - представник на підставі ордеру Шагірманов Д.О. - представник на підставі ордеру Полішко Ю.О. - представник за довіреністю
від відповідача:Симбірцев Є.В. - представник за довіреністю
від третьої особи:не з'явились
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

16.04.2018 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства "Київгаз" з вимогами до Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про стягнення 2 029 133 грн 54 коп.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 20.12.2017 представниками позивача на об'єкті відповідача за адресою: м. Київ, вул. Щекавицька, 55 (виробничий цех № 3 ПАТ "Київхліб") виявлено порушення в роботі комерційного вузла обліку природного газу, про що складено акт про порушення № 231, який розглянуто на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газопостачальних систем 27.02.2018, внаслідок чого позивачем складено акт-розрахунок не облікованого об'єму та обсягу природного газу за період з 01.12.2017 по 20.12.2017, який склав 204 591 куб. м., що стало підставою для нарахування суми компенсації вартості не облікованого природного газу на суму 2 029 133 грн 54 коп.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.08.2018 у справі № 910/4660/18 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2019 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Київгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 10.08.2018 по справі № 910/4660/18 задоволено повністю; рішення по справі скасовано; прийнято нове рішення, яким позов задоволено повністю, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Київхліб" на користь Публічного акціонерного товариства "Київгаз" 2 029 133 грн 54 коп. заборгованості, судовий збір у розмірі 30 437 грн 00 коп., стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Київхліб" на користь Публічного акціонерного товариства "Київгаз" 45 655 грн 50 коп. судового збору за подання апеляційної скарги.

31.03.2019, на виконання постанови Північного апеляційного господарського суду у справі № 910/4660/18 від 15.01.2019 (повний текст постанови складено 18.01.2019), яка набрала законної сили 15.01.2019, видано накази.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 21.05.2019 рішення Господарського суду міста Києва від 10.08.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2019 у справі № 910/4660/18 скасовано, справу № 910/4660/18 направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/4660/18 передано на розгляд судді Плотницькій Н.Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2019 справу № 910/4660/18 прийнято до свого провадження суддею Плотницькою Н.Б., постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.08.2019.

23.07.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

24.07.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли пояснення щодо обставин справи із врахуванням вказівок Верховного суду.

12.08.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

12.08.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли доповнення до пояснень щодо обставин справи, клопотання про проведення експертизи, заява про поворот виконання рішення та забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2019, у зв'язку із заявленим відповідачем відводом, керуючись статтями 35, 38, 39, 228 ГПК України, провадження у справі зупинено, заяву Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/4660/18 передано на автоматизований розподіл.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2019 заяву Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про відвід судді передано на розгляд судді Мельнику В.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.12.2019 відмовлено Приватному акціонерному товариству "Київхліб" у задоволенні заяви про відвід судді Плотницької Наталії Борисівни від розгляду справи № 910/4660/18.

У підготовчому засіданні 12.08.2019 судом оголошено перерву до 02.09.2019.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2019 суд викликав третю особу у підготовче засідання на 02.09.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2019 у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про забезпечення позову відмовлено.

02.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Сапсай Володимира надійшло повідомлення про намір здійснювати зйомку.

02.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли заперечення на клопотання про проведення експертизи.

У підготовчому засіданні 02.09.2019 судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про проведення експертизи з огляду на те, що питання, запропоновані відповідачем для проведення експертизи носять правовий характер і знаходяться поза компетенцією і правами експертів, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 19.09.2019.

Відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

18.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли пояснення.

18.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про призначення інженерно-технічної експертизи.

19.09.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 19.09.2019 судом оголошено перерву до 17.10.2019.

15.10.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли заперечення на клопотання про проведення експертизи.

У підготовчому засіданні 17.10.2019 судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про проведення експертизи через необґрунтованість та відсутність підстав для проведення експертизи, та, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України, постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 21.11.2019.

14.11.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи.

18.11.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли пояснення.

21.11.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

У судовому засіданні 17.10.2019 судом оголошено перерву до 05.12.2019.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 суд викликав третю особу у судове засідання на 05.12.2019.

28.11.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов лист.

02.12.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов лист.

05.12.2019 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи для надання часу подати до суду висновок експерта та клопотання про відвід судді.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2019, у зв'язку із заявленим відповідачем відводом, керуючись статтями 35, 38, 39, 228 ГПК України, провадження у справі зупинено, заяву Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про відвід судді Плотницької Н.Б. від розгляду справи № 910/4660/18 передано на автоматизований розподіл.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2019 заяву Приватного акціонерного товариства "Київхліб" про відвід судді передано на розгляд судді Мельнику В.І.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.12.2019 відмовлено Приватному акціонерному товариству "Київхліб" у задоволенні заяви про відвід судді Плотницької Наталії Борисівни від розгляду справи № 910/4660/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2019 поновлено провадження у справі № 910/4660/18, судове засідання призначено на 13.01.2020.

13.01.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про висновку експерта.

У судовому засіданні 13.01.2020 судом оголошено перерву до 03.02.2020.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2020 суд викликав третю особу у судове засідання на 03.02.2020.

03.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли пояснення по справі.

У судовому засіданні 03.02.2020 судом оголошено перерву до 05.03.2020.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.02.2020 суд викликав третю особу у судове засідання на 05.03.2020.

10.02.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

04.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові пояснення.

Судове засідання, призначене на 05.03.2020, не відбулося, у зв'язку із перебування судді Плотницької Н.Б. на лікарняному.

В порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2020 суд викликав сторін у судове засідання на 17.03.2020.

17.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та додаткові пояснення.

17.03.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судовому засіданні 17.03.2020 судом оголошено перерву для забезпечення процесуальних прав всіх учасників судового процесу під час дії карантинних заходів, про що сторін повідомлено ухвалою від 17.03.2020.

У судовому засіданні 13.04.2020 судом оголошено перерву до 18.05.2020 для забезпечення процесуальних прав всіх учасників судового процесу під час дії карантинних заходів, про що сторін повідомлено ухвалою від 13.04.2020.

18.05.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2020 судове засідання призначено на 11.06.2020.

11.06.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 11.06.2020 судом оголошено перерву до 09.07.2020.

07.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли тези судових дебатів у письмовому вигляді.

09.07.2020 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла промова у дебатах у письмовому вигляді.

У судове засідання 09.07.2020 з розгляду справи по суті з'явилися представники сторін та надали пояснення по суті справи.

Представник позивача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких у повному обсязі підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача надав пояснення по суті справи, відповідно до заперечив проти заявлених позовних вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову повністю.

У судовому засіданні 09.07.2020 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані суду докази, суд

ВСТАНОВИВ:

29.02.2016 між Публічним акціонерним товариством "Київгаз" (оператор ГРМ за договором) та Публічним акціонерним товариством "Київхліб" (споживач за договором) укладено типовий договір розподілу природного газу, який затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2498, шляхом підписання заяви-приєднання (далі - договір).

У пункту 1.1. договору, розміщеного на офіційному сайті Публічного акціонерного товариства "Київгаз" (https://kyivgaz.ua/publichnij-dogovir.html) визначено, що цей типовий договір розподілу природного газу є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної доставки оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об'єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи.

Пунктом 1.2 цього ж договору передбачено, що його умови однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до Закону України "Про ринок природного газу" і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494 (далі - Кодекс ГРС).

Відповідно до пункту 2.3. договору при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом газорозподільних систем.

Наявним у матеріалах справи Актом розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідності сторін об'єкту газопостачання, складеного між Публічним акціонерним товариством "Київгаз", як газорозподільним підприємством та Публічним акціонерним товариством "Київхліб", як власником газифікованого об'єкту за адресою м. Київ, вул. Щекавицька, 55 визначено, що на балансі споживача газу знаходиться ділянка газопроводу середнього тиску, внутрішньо будинковий газопровід та газове обладнання належить споживачу, у викладеній у цьому документі схемі визначено, що ВОГ знаходиться на балансі споживача, як і ділянки газопроводу середнього тиску довжиною 18 м до ВОГ та 19,7 від ВОГ.

20.12.2017 за результатами перевірки уповноваженими працівниками Публічного акціонерного товариства "Київгаз" комерційного вузла обліку природного газу Публічного акціонерного товариства "Київхліб" за адресою: м. Київ, вул. Щекавицька, 55, складено Акт про порушення № 231, в якому зазначено, що при перевірці вузла обліку природного газу встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: "позаштатний режим роботи ВОГ (витоки газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску)", порушення на дату складання акту усунено, комісія Публічного акціонерного товариства "Київгаз" з розгляду цього акта буде проводити засідання 28.12.2017. Також у вказаному Акті у графі "зауваження споживача" представником Шумом М.О., який із вказаним актом про порушення ознайомлений, про що свідчить його підпис на цьому акті, були внесені зауваження про те, що витоки газу є незначними та не можуть впливати на облік системи ВОГ.

27.02.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем прийнято рішення про задоволення акту про порушення № 231 від 20.12.2017 та донарахування необлікованого об'єму природного газу, про що складено протокол № 70 від 27.02.2018, з якого вбачається, що на засіданні комісії був присутній представник споживача - енергетик цеху № 3 ПАТ "Київхліб" Шум М.О., який зазначив про те, що витоки природного газу на ВОГ були не значними та не вплинули на об'єктивність об'ємів спожитого природного газу, а споживання природного газу було аналогічним до минулих періодів.

З акту-розрахунку не облікованого об'єму природного газу Публічного акціонерного товариства "Київхліб" (адреса об'єкта споживання: м. Київ, вул. Щекавицька, 55) вбачається, що було донараховано 260 832,00 м3 - 56 241,00 м. куб = 204 591,00 куб. м.

Як зазначив позивач, в грудні місяці 2017 року ним було придбано у Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на підставі договору № КГЕ/Д-12-ВТВ на купівлю-продаж природного газу від 31.03.2017 та додаткової угоди № 9 від 31.12.2017 до нього, природний газ по ціні 9918,00 грн з ПДВ за 1000 куб. м, що підтверджується підписаними між контрагентами актами приймання-передачі природного газу від 31.12.2017, у зв'язку з чим позивачем було розраховано вартість природного газу, що підлягає компенсації відповідачем на суму, яка становить 2 029 133,54 грн (204591 куб.м*9918,00 грн).

06.03.2018 позивачем на адресу відповідача направлено вимогу № 718/09 про сплату боргу на суму 2 029 133,54 грн разом з копією акту-розрахунку та довідкою Публічного акціонерного товариства "Київгаз".

У відповідь на вказану вимогу відповідач направив на адресу позивача лист № 09-15/495 від 14.03.2018 про надання копії рішення, прийнятого на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем 27.02.2018, за вих. № 09-15/496 від 14.03.2018 з проханням про залишення акту про порушення № 231 від 20.12.2017 без задоволення/визнати недійсним та № 05/517 від 20.03.2018 про намір оскаржити донараховані об'єми вартість природного газу у судовому порядку та про те, що до моменту набрання судовим рішенням законної сили, донарахування визначені Публічного акціонерного товариства "Київгаз" у вимозі від 06.03.2018 є неузгодженими, тобто такими, що не мають статусу боргу, внаслідок чого у Публічного акціонерного товариства "Київхліб" не має обов'язку оплати цих донарахувань.

Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для стягнення з відповідача вартості не облікованого природного газу на суму 2 029 133,54 грн, яка підлягає компенсації у розмірі 204591 куб. м., визначеному актом-розрахунком не облікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу за період з 01.12.2017 по 20.12.2017, складеному на підставі акту про порушення № 231, який задоволено на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем 27.02.2018.

Позивач стверджує, що сам факт роботи ВОГ в позаштатному режимі, що полягає в наявності витоків газу на імпульсній лінії до перетворювача різниці тиску, підтверджує некоректність вихідних даних, що надходять для обчислення на прилад обліку. Позивач посилається на те, що:" при некоректних вихідних даних не може існувати коректний облік; вихідні дані є некоректними через втрату тиску на імпульсній лінії до перетворювача тиску внаслідок витоку".

Враховуючи те, що були зафіксовані витоки природного газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску (п. З гл. 2 р. XI Кодексу ГРС), про що, з дотриманням усіх процедур, передбачених гл. 5 р. XI Кодексу ГРС, складено акт про порушення № 231 та те, що представник відповідача в зауваженнях до акту не наводить заперечень стосовно предмета порушення, з посиланням на п. 6 гл. 6 р. X Кодексу ГРМ, позивач зазначає про наявність підстав для задоволення позову.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач у відзиві посилається на те, що виявлення позаштатної роботи вузлу обліку природного газу (ВОГ) чи його складових є недостатнім для здійснення відповідних донарахувань, оскільки внаслідок позаштатної роботи вузлу обліку газу чи його складових мають відбутись витрати (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку природного газу, які некоректно обліковуються. Відповідач не заперечує наявність встановленого факту, проте зазначає про обставини, які не дають можливості віднести виявлений факт до порушення: відсутність критеріїв оцінки ступеня інтенсивності витоку газу, які б давали можливість встановити наявність чи відсутність такого витоку; не встановлення та не доведеність позивачем причинно-наслідкового зв'язку між виявленими витоками газу та наслідком у вигляді того, що витрата (споживання) природного газу обліковим пристроєм не здійснювалась (здійснювалась частково) або дані обліку були викривлені.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб'єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем, зокрема умови забезпечення: надійної і безпечної експлуатації газорозподільних систем та гарантованого рівня розподілу (переміщення) природного газу до/від суміжних суб'єктів ринку природного газу відповідної якості; комерційного, у тому числі приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об'ємів і обсягів передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі в розрізі суб'єктів ринку природного газу; доступу замовників до газорозподільної системи для приєднання до неї їх об'єктів будівництва або існуючих об'єктів (умови технічного доступу); доступу суб'єктів ринку природного газу до газорозподільної системи для фактичної передачі (розподілу/споживання) належного їм природного газу до/з газорозподільної системи (умови комерційного доступу); механізмів взаємодії оператора газорозподільної системи з операторами суміжних систем та з іншими суб'єктами ринку природного газу, визначені Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс), який затверджено постановою №2494 від 30.09.2015 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до п.4 гл.1 розділу І Кодексу ГРС терміни вживаються у таких значеннях: комерційний вузол обліку/комерційний ВОГ - вузол обліку природного газу, організований відповідно до вимог цього Кодексу для комерційного обліку природного газу при визначенні об'єму (обсягу) передачі та розподілу (споживання/постачання) природного газу в точці комерційного обліку; контрольний огляд вузла обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності ЗВТ (корпусу, скла, кріплення, з'єднання тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показань ЗВТ, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів несанкціонованого втручання в роботу ГРМ та/або ЗВТ/лічильника газу; оператор газорозподільної системи (далі - оператор ГРМ) - суб'єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління; споживач природного газу (споживач) - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, об'єкти якої в установленому порядку підключені до/через ГРМ оператора ГРМ, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу.

Згідно п.2 гл.6 р.X Кодексу ГРС протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових оператор ГРМ та споживач (суміжний суб'єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Контрольний огляд вузла обліку здійснюється оператором ГРМ за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.

У п.6 гл.9 р.X Кодексу ГРС визначено, що за підсумками перевірки комерційного ВОГ та за умови відсутності зауважень представник оператора ГРМ на місці перевірки повинен скласти відповідний акт обстеження/акт контрольного огляду вузла обліку (по одному екземпляру для кожної сторони), що має бути підписаний споживачем.

У разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема, про непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору (п.п.4 п.7 гл.9 р.X Кодексу ГРС).

За змістом гл. 6 р. X Кодексу ГРС позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає в т.ч.: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо.

Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об'єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об'ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Відповідно до п.7 гл.9 р. Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об'єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Розрахунок необлікованого або облікованого частково об'єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі XI цього Кодексу.

Пунктом 8 гл.5 р.XI Кодексу ГРС передбачено, що акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

В п. 11гл.5 р. XI Кодексу ГРС зазначено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості.

При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.

Підпунктом 1 ч. 3 п. 11 гл.5 р. XI Кодексу ГРС передбачено, що розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) оператору ГРМ. При цьому, вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу оператором ГРМ протягом періоду не облікованого природного газу.

Відповідно до п.п. 11, 12 гл.5 р. XI Кодексу ГРС вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об'єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу не вважається простроченою.

Враховуючи викладене, підставою для нарахування (донарахований) об'єму природного газу, який пред'являється до сплати споживачу є факт задоволення акту про порушення.

Разом з тим, доказів оскарження об'єму та/або вартості необлікованого (донарахованого) природного газу у судовому порядку - відповідачем не надано.

Фактично свої заперечення відповідач обґрунтовує наявністю процедурних порушень, а також відсутністю підстав для донарахування не облікованого об'єму природного газу у визначеному позивачем розмірі. Проте, за умови наявності чинного акту про задоволення акту про порушення, вказані обставини не є підставою для звільнення відповідача від визначеної у вказаному акті відповідальності.

Відповідно до п.3 гл.2 розділу XI Кодексу ГРС, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

При цьому, судом встановлено, що за своєю правовою природою заявлені позовні вимоги не є оперативно-господарською санкцією, а є способом визначення обґрунтованого обсягу наданих за договором про розподіл природного газу послуг, тобто компенсацією (платою) вартості необлікованого природного газу.

Так, умовами договору не передбачена відповідальність відповідача за позаштатний режим роботи комерційного ВОГ (витоки природного газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску), у зв'язку з чим це не є фактом порушення умов договору, а отже і не тягне за собою накладення оперативно-господарських санкцій визначених його умовами.

Більше того, сплата коштів за об'єм не облікованого природного газу фактично є виконанням зобов'язання, яке виникло у відповідача у зв'язку із наданням позивачем послуг з розподілу природного газу, а розрахунок за надані позивачем послуги не може вважатися оперативно-господарською санкцією.

Наслідком встановленого порушення, зокрема, некоректної роботи лічильника, є перерахунок споживачу розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, що передбачено імперативною нормою - пунктом 3 Глави 2 Розділу 11 Кодексу газорозподільних систем.

Верхня межа діапазону вимірювань різниці тиску вимірювального перетворювача тиску ВОГ відповідача відповідно до робочого проекту реконструкції комерційного ВОГ за адресою: м. Київ, вул. Щекавицька, 55 становить 47,5 кПа. Споживання природного газу за період з 01.12.2017 по 19.12.2017 згідно даних ВОГ склало 56 241,00 м3. З 01.12.2017 по 19.12.2017 розрахований об'єм природного газу відповідно до верхньої межі діапазону вимірювання різниці тиску ВОГ відповідача становить: 302 528,64 м3 (663,44 верхня межа діапазону вимірювання тиску за 1 год.*24 год.*19 днів), у зв'язку з чим підрахований об'єм розподіленого (спожитого) природного газу об'єму за даним методом складає - 246 287,64 м3 (302 528,64 м3 - 56 241 м3).

Внаслідок такого перерахування позивачем складено акт-розрахунок необлікованого об'єму природного газу ПАТ "Київхліб" (адреса об'єкта споживання: м. Київ, вул. Щекавицька, 55 вбачається, що при розрахунку було враховано наступне газоспоживаюче обладнання: печі "Гостол" 3 шт. номінальною потужністю - 50 куб. м/год, печі "ППП" 2 шт номінальною потужністю - 51 куб. м/год, котли Е - 1/9Г - 80 куб. м/год, у зв'язку з чим донарахованого об'єму природного газу за номінальною потужністю газового обладнання з 01.12. по 20.12.2017 року: печі "Гостел" 50 м. куб/год.* З шт.* 24 год. * 19 дн. = 68 400,00 м. куб; печі "ППП" 51м.куб/год.* 2 шт.* 24 год.* 19 дн, =46512,00 м. куб; котли Е - 1/9 Г 80 м. куб/год,* 4 шт.* 24 год. * 19 дн. = 145 920.00 м. куб. Всього 260832,00 м. куб. Згідно роздруківок з 0 -19.12.2017 р. - 56 241,00 м. куб. Донараховано 260 832,00 м3 - 56 241,00 м. куб= 204 591,00 куб. м.

Вказані документи направлялись позивачем відповідачу разом з листом від 06.06.2018 р. за вих. №718/09.

Як зазначив позивач, в грудні місяці 2017 року ним було придбано у Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на підставі договору №КГЕ/Д-12-ВТВ на купівлю-продаж природного газу від 31.03.2017 та додаткової угоди №9 від 31.12.2017 до нього, природний газ по ціні 9918,00 грн. з ПДВ за 1000 куб. м, що підтверджується підписаними між контрагентами актами приймання-передачі природного газу від 31.12.2017, у зв'язку з чим позивачем було розраховано вартість природного газу, що підлягає компенсації відповідачем на суму, яка становить 2029133,54 грн. (204591 куб. м*9918,00 грн.).

При цьому, судом встановлено, що вказаний розрахунок обсягів природного газу здійснено на підставі п.п.3) п. 4 глави 4 розділу ІХ Кодексу ГРС, відповідно до умов якого у випадку виявлення порушення герметичності імпульсних ліній системи вимірювання різниці тиску на комерційному ВОГ на базі змінного перепаду тиску витоків газу на імпульсній трубці до перетворювача різниці тиску перерахунок об'єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться, виходячи зі значення різниці тиску, яка дорівнює значенню верхньої межі діапазону вимірювань перетворювача тиску, або зі значення номінальної проектної потужності встановленого неопломбованого газоспоживаючого обладнання. До розрахунку приймається отримане найменше значення витрати газу. Перерахунок проводиться за період з дати останньої перевірки. Якщо така перевірка не проводилася в розрахунковий період, то з початку розрахункового періоду.

Отже, розрахунок обсягів природного газу за номінальною потужністю за адресою об'єкту споживання: м. Київ, вул. Щекавицька, 55, відповідає вимогам Кодексу газорозподільних систем України та встановленій нормативній процедурі, а належних доказів на спростування обґрунтованості здійсненого відповідачем розрахунку відповідачем не надано.

Таким чином, позивачем при підрахунку об'єму розподіленого (спожитого) природного газу відповідачу дотримані приписи п.п.3 п. 4 глави 4 розділу ІХ Кодексу ГРС та прийняте найменше значення витрат газу, розраховане відповідно до номінальної потужності встановленого неопломбованого газоспоживаючого обладнання ПрАТ «Київхліб».

Стосовно методу виявлення такого порушення як виток газу на імпульсних лініях до перетворювача різниці тиску судом встановлено наступне.

Перевірку герметичності приєднання імпульсних труб і гумотканних рукавів до штуцерів приладів або газопроводів за допомогою мильної емульсії передбачено п.п. 3.10 гл. 3 р. V Правил безпеки систем газопостачання, які затвердженні наказом Міненерговугілля України № 285 від 15.05.2015.

Застосування «бульбашкового» методу з використанням мильної емульсії при перевірці герметичності з'єднань трубопроводів встановлено міждержавними стандартами ГОСТ 25136-82, ГОСТ 24054-80, які є чинними відповідно до наказу ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 26.12.2017 № 459.

Результатом перевірки витоку природного газу із застосуванням мильної емульсії є утворення мильних бульбашок у місці витоку природного газу. При цьому очевидним є факт застосування зору людини при застосуванні такого методу.

Тобто спосіб перевірки витоків природного газу з застосування мильної емульсії відноситься до органолептичних методів, які рекомендовано Методикою визначення питомих виробничо-технологічних витрат природного газу під час його транспортування газорозподільними мережам, затвердженою наказом Міністерства палива та енергетики України від 30.05.2003 № 264.

Отже, зазначеними нормами передбачений метод виявлення витоків природного газу, за допомогою якого працівниками позивача при перевірці комерційного ВОГ відповідача були виявлені витоки природного газу до перетворювача різниці тиску.

Суд відхиляє висновок комісійного інженерно-технічного дослідження від 10.01.2020 № 22313/23496, яким встановлено, що застосовуваний метод перевірки на герметичність із використанням мильної емульсії є виключно візуальним, оскільки не піддається чисельній концентраційній оцінці загальної кількості можливого витоку газу, а тому для оцінки розміру витоку необхідно було застосовувати дослідження приладовими методами; у досліджуваному випадку вплив витоку газу на коректність роботи ВОГ нічим не підтверджений та не доведений, оскільки при перевірці не застосовувся інструментальний метод, не було проведено жодних додаткових досліджень чи вимірів для з'ясування впливу витоку на коректність роботи ВОГ з огляду на наступне.

Суд зазначає, що «бульбашковим» методом неможливо встановити кількість витоку газу, однак, сам факт витоку є підставою для перерахунку споживачу розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, що є компенсацією (платою) вартості необлікованого природного газу. Отже, відсутня необхідність дослідження якісних та кількісних характеристик визначення обсягу витоків природного газу на ВОГ відповідача. Тобто, до предмета доказування не входить встановлення об'єму виявлених витоків.

Враховуючи наявність відомостей про здійснення в роботі лічильника збоїв, що є по суті позаштатним режимом, який виник не з вини споживача, що підтверджується в т.ч. Актом № 231, у якому вказано про існування позаштатного режиму роботи ВОГ, що полягало у витоках газу на імпульсних лініях перетворювача тиску, який було задоволено за результатами засідання комісії з розгляду актів про порушення, що зафіксовано у протоколі № 70 від 27.02.2018, на підставі якого складено акт-розрахунок необлікованого об'єму природного газу, об'єм та вартість газу, визначеного у вказаному акті у судовому порядку не оскаржено, суд дійшов висновку про те, що до встановленого актом № 231 від 20.12.2017 порушення підлягає застосуванню норма пункту 3 глави 2 Розділу 11 Кодексу газорозподільних систем (пошкодження чи позаштатний режим роботи комерційного ВОГ).

При цьому, визначення правомірності нарахування вартості обсягів природного газу з огляду на те, що внаслідок витоку газу на імпульсних лініях об'єм облікованого газу зменшувався, що є позаштатним режимом роботи комерційного ВОГ (лічильника) і така позаштатна робота лічильника виникла не з вини споживача, викладена також у постанові Верховного Суду від 04.10.2018 у справі №910/5282/17.

Враховуючи те, що внаслідок зазначеного позаштатного режиму роботи лічильника, відбулись витрати (споживання) природного газу комерційним ВОГ, які некоректно обліковувались, що зафіксовано проведеною позивачем перевіркою, і по суті відповідачем не спростовано суд дійшов висновку, що заявлені у даній справі позовні вимоги є правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Kеруючись ст. 74, ст.ст. 76-79, ст. 86, ст. 123, ст. 129, ст.ст. 232-233, ст.ст. 237- 238, ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Київхліб" (04080, м. Київ, вул. Межигірська, 83, ідентифікаційний код 00381574) на користь Публічного акціонерного товариства "Київгаз" (01103, м. Київ, вул. Михайла Бойчука, 4Б, ідентифікаційний код 03346331) 2 029 133 (два мільйона двадцять дев'ять тисяч сто тридцять три) грн 54 грн. заборгованості та судовий збір у розмірі 30 437 (тридцять тисяч чотириста тридцять сім) грн 00 коп.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено: 24.07.2020

Суддя Н.Б.Плотницька