УХВАЛА

м. Київ

29.07.2020Справа № 910/7644/20

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого - судді Князькова В. В.,

за участю секретаря судового засідання Скокіна О. Л.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання Інституту геологічних наук Національної академії наук України про об`єднання справи № 910/7644/20 зі справою № 910/9124/20

у справі за позовом Споживчого товариства - Колектив індивідуальних забудовників «Метролог», м. Київ,

до відповідача1: Інституту геологічних наук Національної академії наук України, м. Київ,

відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю «ІнтерБуд ТМ», м. Київ,

за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Національної академії наук України;

2. Київської міської державної адміністрації;

3. Головного управління Держгеокадастру у м. Києві;

про визнання недійсним договору,

За участю представників:

від позивача: Чернілевський В.Г.;

від відповідача 1: Гордієць С.С.;

від відповідача 2: Шпарик Ю.М.;

від третьої особи 1: Тодорович В.П.;

від третьої особи 2: не з`явився;

від третьої особи 3: Константинова Н.І.;

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом Споживчого товариства - Колектив індивідуальних забудовників «Метролог» до Інституту геологічних наук Національної академії наук України та Товариства з обмеженою відповідальністю «ІнтерБуд ТМ», за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Національної академії наук України; 2. Київської міської державної адміністрації; 3. Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання недійсним договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 27.09.2019, укладеного між Інститутом геологічних наук Національної академії наук України як суперфіціаром та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІнтерБуд ТМ» як суперфіціарієм.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що договір про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 27.09.2019 було укладено Інститутом геологічних наук Національної академії наук України без необхідного обсягу цивільної дієздатності та всупереч інтересам держави, що суперечить положенням вимог ст. 203 Цивільного кодексу України та ст. 228 Цивільного кодексу України та є підставою для визнання договору недійсним.

Ухвалою господарського суду від 23.06.2020 відкрито провадження у справі: залучено до участі у справі в якості третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Національну академію наук України - третя особа 1; Київську міську державну адміністрацію - третя особа 2; Головне управління Держгеокадастру у м. Києві - третя особа 3.

23.07.2020 на адресу Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Інституту геологічних наук Національної академії наук України про об`єднання справи № 910/7644/20 зі справою № 910/9124/20.

У судовому засіданні 29.07.2020 заслухавши пояснення представників учасників справи, розглянувши клопотання Інституту геологічних наук Національної академії наук України про об`єднання справ, яке надійшло до суду 23.07.2020, господарський суд зазначає таке.

Відповідно до статті 173 Господарського процесуального кодексу України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; одного й того самого позивача до різних відповідачів; різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам. Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Клопотання Інституту геологічних наук Національної академії наук України мотивовано тим, що предметом розгляду справи № 910/7644/20 є встановлення факту правомірності укладання договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 27.09.2019 та відповідно, як наслідок встановлення правомірності внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про інше речове право (право забудови земельної ділянки (суперфіцію)). Оскільки предметом розгляду справи № 910/9194/20 є встановлення факту правомірності внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (запису про права державної власності на земельну ділянку за відповідачем 1), які можуть бути розглянуті в межах одного судового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом розгляду у справі № 910/7644/20 є встановлення обставин щодо правомірності договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 27.09.2019. Натомість, предметом розгляду у справі № 910/919420 є встановлення обставин щодо внесення запису про право державної власності на земельну ділянку за відповідачем 1, отже справи № 910/7644/20 та 910/9194/20 не є однорідними та не є такими, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав та не пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Разом з тим, суд звертає увагу, що нормою ч. 2 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України передбачено право суду, а не обов`язок, об`єднати в одне провадження декілька справ за клопотанням учасника справи за позовами.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 2 цього Кодексу завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За висновком суду, виконання передбачених ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завдань щодо своєчасного вирішення судом спору та ефективного захисту порушених прав позивача буде значно ускладнено у разі об`єднання в одне провадження двох справ та передання на розгляд таких справ одному судді Господарського суду міста Києва.

Таким чином, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд даних справ у разі їх об`єднання значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 173, 234 та 235 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Відмовити в об`єднанні в одне провадження справи № 910/7644/20 за позовом Споживчого товариства - Колектив індивідуальних забудовників «Метролог» до Інституту геологічних наук Національної академії наук України та Товариства з обмеженою відповідальністю «ІнтерБуд ТМ», за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Національної академії наук України; 2. Київської міської державної адміністрації; 3. Головного управління Держгеокадастру у м. Києві про визнання недійсним договору про встановлення права користування земельною ділянкою для забудови (суперфіцію) від 27.09.2019, укладеного між Інститутом геологічних наук Національної академії наук України як суперфіціаром та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІнтерБуд ТМ» як суперфіціарієм і справи №910/9194/20 за позовом Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Інституту геологічних наук Національної академії наук України, Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Поліщук В.М., Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд ТМ» про визнання протиправним та скасування рішень про державну реєстрацію права державної власності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Князьков