ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про поновлення провадження у справі

30.07.2020м. ДніпроСправа № 904/5874/18

за позовом Тернопільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті, м. Київ

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом у розмірі 16 100,65 грн.

Суддя Крижний О.М.

СУТЬ СПОРУ:

У грудні 2018 року Тернопільська місцева прокуратура звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті, в якому просила стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 заборгованість з плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів, вагові та/або габаритні параметри яких перевищують нормативні, у розмірі 562,14 євро, що еквівалентно 16 100,65 грн. відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день проведення розрахунків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з актом №190521 проведення перевірки додержання вимог законодавства про автомобільний транспорт під час виконання перевезень пасажирів і вантажів автомобільним транспортом, належним відповідачу, було зафіксовано перевищення нормативних вагових параметрів, а саме на одиночну вісь 1,2т, у зв`язку з чим нараховано плату у розмірі 562,14 євро, що еквівалентно 16 100,65 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.03.2019, яка залишена без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 06.05.2019, позов залишено без розгляду.

Постановою Верховного Суду у складі касаційного господарського суду від 17.10.2019 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.03.2019 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.05.2019 скасовано, справу передано на розгляд Господарського суду Дніпропетровської області.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2019 справу передано на розгляд судді Крижному О.М.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2019 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, перше судове засідання призначено на 03.12.2019.

Відповідач, згідно наявних у справі заперечень (а.с.67-68, т.1), позов заперечує, зазначає, що належний йому автомобіль було завантажено катанкою масою брутто 21,980 тон, що підтверджується товарно-транспортною накладною №00000027/01/02 від 27.02.2017. 28 лютого 2017 року на а/д М-12 км 190+100 ліворуч Тернопільської області відповідача зупинено для проходження габаритно-вагового контролю. При зважуванні автомобіля було встановлено перевантаження на другу вісь на 0,8 тони. Відповідач зазначає, що не погодився із таким висновком та наполіг на переваженні. Другий висновок габаритно-вагового контролю показав перевантаження на другу вісь 1,2 тони. Ніяких пояснень стосовно таких розбіжностей при зважуванні автомобіля співробітниками управління Укртрансбезпеки не надано. Жодних документів на обладнання (свідоцтво уповноваженого органу виконавчої влади у сфері метрології, щодо цього вимірювального і зважувального обладнання для здійснення габаритно-вагового контролю, яке повинне утримуватися у робочому стані, проходження обладнання періодичної повірки тощо). Відповідач також зазначає, що в порушення вимог до пунктів і обладнання для здійснення габаритно-вагового контролю, обладнання яким провадилося зважування знаходилося на узбіччі дороги, яке було пошкоджено тріщинами. На підставі другого чеку складено акт про перевищення транспортним засобом нормативних вагових параметрів ВО №190030 від 28.02.2017 та здійснено розрахунок плати за проїзд у сумі 562,14 євро. У зв`язку із незгодою із вищезазначеним актом відповідач на складі ТОВ "Метінвест-СМЦ" здійснив зважування, де загальна вага автомобіля із товаром таз урахуванням палива склала 37,8 тони. Відповідач вважає акт Укртрансбезпеки таким, що складений із суттєвим порушенням процедури, а факт адміністративного правопорушення зі сторони відповідача недоведеними.

Державна служба України з безпеки на транспорті надала відповідь на відзив відповідача (а.с.80-86, т.1), у якій із запереченнями відповідача не погоджується. Позивач зазначає, що згідно чеку зважування, навантаження належного відповідачу автомобіля становило: навантаження на одиночку вісь - першу 7.1 т., другу - 12.2т (при нормативно допустимій 11т.). навантаження на строєну вісь - 6,8т., 6,55т, 6,4т. на кожну із строєної осі, що в сумі становить 19,75т. (при нормативно допустимій 22т.) повна маса ТЗ становила - 39,05т. (при нормативно допустимій 40т.).

Таким чином, відповідачем допущено порушення з перевищення нормативних вагових параметрів саме на одиночну вісь, а в цілому (загальна вага автомобіля) в межах допустимої норми.

Стосовно посилань відповідача на те, що йому не надано для ознайомлення жодних документів на предмет відповідності технічних характеристик, позивач зазначає, що водій ОСОБА_1 отримав копії акту здійснення габаритно-вагового контролю, довідки про результати здійснення габаритно-вагового контролю та розрахунок плати за проїзд великовагових та (або) великогабаритних транспортних засобів автомобільними дорогами загального користування. Також ОСОБА_1 ознайомлений з актом ВО №190521 проведення перевірки державних вимог законодавства про автомобільний транспорт під час виконання перевезень пасажирів і вантажів автомобільним транспортом від 28.02.2017, що засвідчив своїм підписом в графі "Пояснення водія про причини порушень", де вказано що "При погруз ці вантажу на заводі вказано вагу, тому про осьове перевантаження не знав". Даний акт підписаний водієм без будь-яких застережень та заперечень щодо процедури зважування, місця зважування, надання чи ненадання документів для ознайомлення тощо.

У відповіді на відзив зазначено, що зважування даного транспортного засобу на ППГВК здійснювалося за допомогою ваг автомобільної підкладної моделі АS у складі: вимірювального приладу №09-223, вантажоприймальних платформ №09-481 та №09-494, виробник "ESIT ELEKTRONIK SISTEMLER IMALAT ve TICARET LTD.STI", Туреччина. Остання повірка ваг здійснена 09.09.2016, що підтверджується підписом і відтиском повір очного клейма державного повірителя по експлуатації ваг.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2019 зупинено провадження у справі №904/904/5874/18 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

20.07.2020 оприлюдено постанову Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, якою касаційну скаргу заступника прокурора Дніпропетровської області задоволено, постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року у справі № 912/2385/18 скасовано, справу № 912/2385/18 направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Так, Великою Палатою Верховного Суду зроблено наступні висновки:

- відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу;

- бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу;

- звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим;

- частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

- якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Відповідно до ст. 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Оскільки підстави, що зумовили зупинення провадження у справі, відпали, провадження у справі №904/28/20 підлягає поновленню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 230, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі №904/5874/18 з 26.08.2020.

2. Призначити судове засідання на 26.08.20 р. о 10:20год., яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань № 2-306 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. Учасникам справи виконати вимоги попередньої ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.М. Крижний