ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2020 р. Справа № 925/1365/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Попікової О.В.

суддів: Євсікова О.О.

Корсака В.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного підприємства «Міськбуд-Плюс»

на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 (повний текст складено 19.03.2020)

у справі №925/1365/19 (суддя Пінчук В.І.)

за позовом Приватного підприємства «Міськбуд-Плюс»

до 1) Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро»;

2) Черкаської обласної ради;

про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії

секретар судового засідання Руденко Н.С.

у судовому засіданні взяли участь представники:

- позивача Галаган Г.М. (керівник), Гричаненко О.М. адвокат

- відповідача 1 не з`явились, про час і місце судового розгляду повідомлені належно;

- відповідача 2 (Черкаської облради) Денжанська О.С. предст. за довіреністю від 26.12.2019

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

Приватним підприємством «Міськбуд-Плюс» заявлений позов про визнання протиправною бездіяльність Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро» та Черкаської обласної ради, що полягає у ненаданні Приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015, а також про зобов`язання останніх вчинити дії щодо надання Приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015 на підставі заяви №26 від 25.11.2016 відповідно до Положення «Про порядок надання орендарю погодження власника майна обласної комунальної власності на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна обласної комунальної власності», затвердженого рішенням Черкаської обласної ради №6-13/VI від 24.06.2011.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на укладений 07.05.2015 між ПП «Міськбуд-Плюс» (орендар) та Обласним комунальним підприємством «Готельний комплекс «Дніпро» (орендодавець) договір оренди комплексу будівель, та наголошує на тому, що у зв`язку із бездіяльністю відповідачів, що полягає у ненаданні дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, він, як орендар, не може використовувати об`єкт оренди за цільовим призначенням та виконувати свої обов`язки щодо проведення ремонту орендованого майна, які передбачені п. 5.4 згаданого договору оренди.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 у задоволенні позову відмовлено з огляду на недоведеність протиправної бездіяльності відповідачів та відсутність законних підстав для зобов`язання останніх вчинити дії щодо надання ПП «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Позивач, не погоджуючись із вказаним рішенням суду, подав до Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати і прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. В обґрунтування підстав апеляційної скарги скаржник посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: статей 236, 238 ГПК України, а також стверджує, що місцевий господарський суд прийняв рішення без дослідження усіх істотних обставин справи, зокрема переданий об`єкт оренди перебуває у незадовільному стані та непридатний для використання за призначенням, а враховуючи умови 1.2, 4.3 укладеного договору оренди та п.1 Положення «Про порядок надання орендарю погодження власника майна обласної комунальної власності на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна обласної комунальної власності» відповідачі ухилялись від надання згоди на здійснення орендарем невід`ємних поліпшень орендованого мана. Також наголошує на тому, що судом І інстанції залишено поза увагою, що у п. 1 Положення «Про порядок надання орендарю погодження власника майна обласної комунальної власності на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна обласної комунальної власності» невід`ємними поліпшенями визначено у тому числі поточний, капітальний ремонт та реконструкція.

Також позивач просить долучити та надати оцінку висновку експерта від 06.07.2020. При цьому позивач наголошував на тому, що у зв`язку із карантинними заходами на території Україні не мав можливості провести експертизу раніше, і надати суду під час розгляду справи в суді І інстанції.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.05.2020 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.05.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Міськбуд-Плюс» на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 у справі №925/1365/19. Розгляд справи призначено на 10.06.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2020 у зв`язку із нез`явленням у судове засідання представників позивача та відповідача 1 розгляд справи було відкладено на 08.07.2020.

У судовому засідання 08.07.2020 представники позивача підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити. Представники відповідачів заперечували щодо задоволення апеляційної скарги та просили відмовити у її задоволенні.

Від Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро» надійшло клопотання про призначення у даній справі судово-будівельної експертизи для визначення стану майна та необхідності проведення поліпшення, ремонтних робіт для його експлуатації. Представники позивача підтримали згадане клопотання

У судовому засіданні 08.07.2020 було оголошено перерву до 20.07.2020, про що представники сторін було повідомлено під розписку.

Колегія суддів розглянувши клопотання відповідача 2 про призначення у даній справі судово-будівельної експертизи не вбачає правових підстав для її призначення з огляду на вимоги статей 73, 99 ГПК України, беручи до уваги межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції за відсутності обґрунтування неможливості подання згаданого клопотання під час розгляду даної справи в суді І інстанції та встановлені обставини у даній справі.

Згідно імперативних приписів статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Позиції учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу Черкаська обласна рада просить суд відмовити у її задоволенні, а рішення суду І інстанції залишити без змін, з мотивів у ньому викладених. При цьому відповідач зауважує на тому, що при підписанні акта приймання-передачі орендованого майна позивач був обізнаний із станом орендованого майна. Разом з тим, лист позивача від 25.11.2016 №26 щодо здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна було розглянуто на сесії обласної ради.

Присутні у судовому засіданні 20.07.2020 представники позивача підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

Як було встановлено судом І інстанції та підтверджується матеріалами справи, 07.05.2015 р. між Обласним комунальним підприємством «Готельний комплекс «Дніпро» Черкаської обласної ради (відповідачем-1, орендодавцем) та Приватним підприємством «Міськбуд-Плюс» ( позивачем, орендарем ) був укладений договір оренди комплексу будівель.

Відповідно до умов вказаного договору орендодавець зобов`язався передати у строкове платне користування комплекс будівель та споруд площею 626,9 кв.м., що розміщений за адресою: м. Черкаси, вул. Менделєєва, 4, що належить Черкаській обласній раді, територіальній громаді на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого реєстраційною службою Черкаського міського управління юстиції Черкаської області за №6264876, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, а орендар зобов`язався прийняти вказаний об`єкт в оренду та сплачувати орендну плату у строки та на умовах, визначених цим договором.

Згідно п. 1.2 договору від 07.05.2015 майно передається в оренду з метою облаштування місць відпочинку для громадян.

Орендар вступає в строкове платне користування майном з моменту підписання даного договору на підставі акта приймання - передачі майна. ( п. 2.1 договору ).

12.05.2015 на підставі акта приймання-передачі позивачу переданий в оренду вказаний комплекс будівель.

Згідно вказаного акта переданий об`єкт оренди перебуває у незадовільному стані та непридатний до використання за призначенням.

Пунктом 4.3 договору від 07.05.2015 передбачено, що для отримання згоди орендодавця на здійснення невід`ємних поліпшень орендар подає заяву і матеріали, згідно з Положенням про надання орендарю погодження власника та орендодавця майна обласної комунальної власності на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, затвердженим рішенням обласної ради від 24.06.2011 №6-13/VI та обов`язково надає експертний висновок на проектно - кошторисну документацію на здійснення невід`ємних поліпшень.

Позивач (орендар) неодноразово звертався до відповідачів із проханням надати погодження для здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, однак ненадання вказаного дозволу унеможливлює для позивача як використання об`єкту оренди за його цільовим призначенням, так і виконання своїх обов`язків щодо проведення ремонту орендованого майна, що передбачені п. 5.4 договору від 07.05.2015.

Саме ненадання орендарю дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, слугувало підставою для звернення останнього, з посиланням на положення статей 767, 778 ЦК України, ч. 3 статті 23 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», з вимогою про визнання протиправною бездіяльності відповідачів та зобов`язання останніх вчинити дії щодо надання позивачу дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна.

Разом з тим, пунктом 4.2 договору від 07.05.2015 передбачено, що відновлення майна здійснюється орендарем відповідно до пунктів 6.3, 6.4 цього договору

Відповідно до п. 6.4 вказаного договору орендар має право з письмової згоди орендодавця проводити переобладнання, перепланування, ремонт об`єкта оренди, вести будівельні роботи на прибудинковій території. Дозвіл на виконання таких робіт оформляється листом орендодавця, в якому зазначається про надання дозволу, погодження проекту (якщо його наявність передбачена законодавством України), кошторису витрат та термін виконання робіт.

При цьому судом І інстанції було з`ясовано, що позивач не звертався до відповідача - 1 (Обласного комунального підприємства Готельний комплекс Дніпро) про надання дозволу на проведення капітального чи поточного ремонту майна, а лише про здійснення невід`ємних поліпшень, а також не звертався з клопотанням про розірвання договору.

Як встановлено судом, лист позивача від 25.11.2016 №26 щодо здійснення невід`ємних поліпшень зазначеного орендодавцем (позивачем) майна було розглянуто сесією обласної ради.

На пленарному засіданні вісімнадцятої сесії Черкаської обласної ради VII скликання, що відбулося 28.11.2017, було розглянуто питання про надання згоди приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна.

Відповідно до частин 1,11 статті 21 Регламенту Черкаської обласної ради VII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 19.02.2016 №3-3/VII (зі змінами) на засіданні ради рішення з питань, що розглядаються, ухвалюються в режимі відкритого поіменного голосування через електронну інформаційну систему; рішення ради вважається ухваленим, якщо за нього подано більшість голосів від загального складу ради.

За результатами колегіального голосування депутатів обласної ради з розгляду питання, порушеного позивачем, позитивне рішення обласної ради не прийняте.

За встановлених обставин суд І інстанції відмовив у задоволенні позову про визнання протиправною бездіяльності відповідачів, що полягає у ненаданні ПП «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015, а також про зобов`язання останніх вчинити дії щодо надання ПП «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Відповідно до частини 1, пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом положень статей 626, 627, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтями 283, 284 ГК України визначено, що за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. Істотними умовами договору оренди є, зокрема, відновлення орендованого майна та умови його повернення або викупу.

До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 778 ЦК України наймач може поліпшити річ, яка є предметом договору найму, лише за згодою наймодавця.

Аналогічні положення закріплено у частині 3 статті 23 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», за змістом якої орендар має право за погодженням з орендодавцем, якщо інше не передбачено договором оренди, за рахунок власних коштів здійснювати реконструкцію, технічне переоснащення, поліпшення орендованого майна.

Крім того, у статті 18-1 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначено, що поточний ремонт майна, переданого в оренду, проводиться орендарем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором (частина 1). Капітальний ремонт майна, переданого в оренду, проводиться орендодавцем або іншим балансоутримувачем цього майна за його рахунок, якщо інше не встановлено договором (частина 2). Якщо орендодавець або інший балансоутримувач майна, переданого в оренду, не здійснив капітального ремонту майна і це перешкоджає його використанню відповідно до призначення та умов договору, орендар має право: відремонтувати майно, зарахувавши вартість ремонту в рахунок орендної плати, або вимагати відшкодування вартості ремонту; вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (частина 3).

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема акта приймання-передачі до договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015, комісією, створеною відповідно до наказу директора Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро» у присутності директора ПП «Міськбуд-Плюс», за результатами огляду зазначено, що комплекс будівель загальною площею 626,9м.кв. відповідають технічному стану на час незалежної оцінки. При цьому в акті комісія встановила, що передані до складу оренди об`єкти в неробочому стані та потребують ремонту. Згаданий акт прийняв та підписав директор ПП «Міськбуд-Плюс».

Наведеним спростовуються доводи заявника апеляційної скарги про необізнаність щодо неналежного стану орендованого комплексу будівель.

Отже, позивач, підписавши договір оренди, погодився зі станом приміщення, тобто під час укладання договору сторонами було досягнуто згоди з усіх істотних умов, зокрема й щодо стану приміщення.

Разом з тим, обставини щодо стану орендованого майна, яке потребує ремонту не заперечується ні з боку орендодавця (Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро»), ні з боку власника майна (Черкаської обласної ради).

З матеріалів справи вбачається, що орендар-позивач протягом 2015-2017 року звертався до орендодавця та власника (Черкаської обласної ради) щодо надання погодження для здійснення невід`ємних поліпшень та проведення актуальної оцінки орендованого майна та надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень.

При цьому, орендодавець у листі від 28.07.2015 повідомляв орендаря що питання дозволу та термінів початку робіт по поліпшенню вказаного майна не є компетенцією Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро», однак як орендодавець, він не заперечує щодо здійснення орендарем невід`ємних поліпшень нерухомого майна (лист від 24.11.2016).

Більше того, орендодавцем 26.02.2019 було ініційоване звернення до першого заступника голови Черкаської обласної ради про надання згоди орендарю на здійснення невід`ємних поліпшень, у відповідь на яке, на виконання листа першого заступника голови Черкаської обласної ради було створено комісію для встановлення технічного стану комплексу будівель та споруд, розташоване за адресою: м.Черкаси, вул.Менделєєва, 4, та повідомлено Черкаську обласну раду про стан орендованого майна.

Як вже зазначалось, звернення позивача від 25.11.2016 №26 щодо здійснення невід`ємних поліпшень зазначеного орендодавцем (позивачем) майна було розглянуто сесією обласної ради. На пленарному засіданні вісімнадцятої сесії Черкаської обласної ради VII скликання, що відбулося 28.11.2017, було розглянуто питання про надання згоди приватному підприємству Міськбуд-Плюс на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна. Однак, за результатами колегіального голосування депутатів обласної ради з розгляду питання, порушеного позивачем, позитивне рішення обласної ради не прийняте.

Отже, за наведених обставин колегія суддів погоджує з висновком суду І інстанції щодо відсутності правових підстав для висновку щодо бездіяльності Обласного комунального підприємства «Готельний комплекс «Дніпро» та Черкаської обласної ради, що полягає у ненаданні приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015.

Стосовно вимоги орендаря про зобов`язання відповідачів (орендодавця та власника) вчинити дії щодо надання ПП «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015 р. на підставі заяви №26 від 25.11.2016 р., колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності до ч. 2 статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути примусове виконання обов`язку в натурі.

Відповідно до ч.2 статті 14 ЦК України, особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

Разом із тим слід зазначити, що за змістом статті 14 ЦК України, яка встановлює основні принципи виконання цивільних обов`язків, так само, як і цивільні права, кореспондуючі їм, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Тому, якщо договором або актом цивільного законодавства не встановлений певний обов`язок особи, то вона не може бути примушена до його виконання.

Як було встановлено під час розгляду справи в суді І інстанції та підтверджено під час апеляційного провадження, умовами укладеного між сторонами договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015 не встановлено обов`язок орендодавця чи власника будівлі надавати згоду саме на здійснення невід`ємних поліпшень, на проведенні саме яких наполягає позивач. Зокрема у розділі 7 згаданого договору оренди, який містить обов`язки орендодавця, обов`язок щодо надання згоди відсутній.

Умовами п. 4.3 договору оренди передбачено процедуру отримання згоди орендаря на здійснення невід`ємних поліпшень.

Разом з тим, питання поліпшення орендованого майна є чітко визначеним законодавцем і може бути порушене позивачем перед орендодавцем в порядку і спосіб, зазначених у нормах Цивільного кодексу України та умовах укладеного між сторонами договору.

Імперативні приписи статті 778 ЦК України та ч. 3 статті 23 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» регламентують питання саме щодо права орендаря на здійснення поліпшень лише за згодою орендодавця, а не обов`язок останнього на надання такої згоди, як помилково вважає позивач.

З метою визначення процедури надання погодження власника майна обласної комунальної власності на здійснення невід`ємних поліпшень, було розроблене Положення, затверджене рішенням Черкаської обласної ради №6-13/VI від 24.06.2011 (чинне на час розгляду питання про надання згоди Приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна).

Доводи заявника апеляційної скарги щодо неможливості використання орендованого майна за призначенням з вини відповідачів за відсутності звернення орендаря щодо надання дозволу на проведення капітального чи поточного ремонту майна, за наявності права останнього на проведення поточного ремонту чи капітального ремонту (ч.3 статті 776 ЦК України), визнаються апеляційною інстанцією непереконливими.

При цьому апеляційна інстанція враховує ті обставини, що згаданий договір є чинним, доказів щодо його розірвання або визнання недійсним матеріали справи не містять.

Відповідно до частини 1 статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Враховуючи викладене відсутні правові підстави для зобов`язання відповідачів вчинити дії щодо надання Приватному підприємству «Міськбуд-Плюс» дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, згідно договору оренди комплексу будівель від 07.05.2015, а відтак і відсутні підстави для задоволення позову і в цій частині.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Статтею 276 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Беручи до уваги наведене, всі інші аргументи скаржника колегія судів відхиляє як такі, що не стосуються предмета спору, та не підтверджуються наявними матеріалами справи.

Враховуючи викладене колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про відсутність підстав для скасування судового рішення у даній справі та задоволення апеляційної скарги.

Судові витрати.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги у відповідності до статті 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись статтями 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Міськбуд-Плюс» на рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 у справі №925/1365/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2020 у справі №925/1365/19 залишити без змін.

3. Матеріали справи №925/1365/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 24.07.2020.

Головуючий суддя О.В. Попікова

Судді О.О. Євсіков

В.А. Корсак