ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" липня 2020 р. Справа№ 910/8674/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Ткаченка Б.О.

Буравльова С.І.

при секретарі судового засідання - Нікітенко А.В.

за участю представників сторін:

від скаржника: адвокат Мишко О.В.; від позивача: адвокат Радзієвський Ю.Є.

від третьої особи: адвокат Кузьміна Г.А.

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства

"Київський електровагоноремонтний завод"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020

у справі № 910/8674/20 (суддя Турчин С.О.)

за заявою ОСОБА_1

про забезпечення позову до подачі позову

Особи, які можуть отримати статус учасника справи:

ОСОБА_1 (позивач)

Приватне акціонерне товариство "Київський електровагоноремонтний завод" (відповідач)

Акціонерного товариства "Українська залізниця" (третя особа)

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, у якій заявник просить суд:

- зупинити дію рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020;

- заборонити Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" Дутчака Василя Ілліча до вирішення по суті спору у даній справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову задоволено. З метою забезпечення позову у справі №910/8674/20: зупинено дію рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод", оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020, заборонено Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" Дутчака Василя Ілліча до вирішення по суті спору у даній справі.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням місцевого господарського суду, Приватне акціонерне товариство "Київський електровагоноремонтний завод" звернулось до суду із апеляційною скаргою, в якій просить відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 про забезпечення позову у справі № 910/8674/20 за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 про забезпечення позову у справі № 910/8674/20 заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову скасувати, постановити нову ухвалу, якою в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову відмовити

Відповідно до витягу із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/8674/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Ткаченко Б.О., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2020 відкрито провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 та призначено розгляд справи на 20.07.2020.

16.07.2020 від Акціонерного товариства "Українська залізниця" надійшли письмові пояснення щодо апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.06.2020 у справі № 910/8674/20, у якому вказано про те, що АТ "Українська залізниця" підтримує позицію скаржника щодо безпідставності та необґрунтованості оскаржуваної ухвали, просить апеляційну скаргу задовольнити.

До початку судового засідання 20.07.2020 через відділ автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від представника заявника ОСОБА_1 надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

У судовому засіданні 20.07.2020 були присутні уповноважені представники скаржника, заявника та третьої особи що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Відповідно підпункту 3 пункту 11 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 розділ X Господарського процесуального кодексу України "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211, "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", від 20 травня 2020р. № 392, від 17 червня 2020р. № 500 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", із урахуванням внесених змін, установлено на усій території України карантин до 30.07.2020.

Відповідно до ст.124, п.п. 2, 3, 4, ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст.ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями Господарського процесуального кодексу України, зокрема ст.ст. 7, 13, визначено, що кожна сторона має рівні права, а суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Господарським процесуальним кодексом України.

Так, саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів, участь учасників справи в судовому засіданні судом касаційної інстанції обов`язковою не визнавалась. Крім того за змістом пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №м 392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" у регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів, дозволяється: з 22 травня: регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25 травня: перевезення пасажирів метрополітенами, з 1 червня: перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому), а також міжобласні пасажирські перевезення автомобільним транспортом між регіонами в межах кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 11.06.2020 № 910/10006/19.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу на те, що на своєму засіданні 17.03.2020 Рада суддів України рекомендувала судам продовжувати здійснювати правосуддя незважаючи на епідемію коронавірусу й карантин, по можливості, здійснювати судовий розгляд справи в порядку письмового провадження без участі сторін. Згідно Звернення Комітету з питань правової політики до громадян України щодо функціонування органів правосуддя на період карантину від 20.03.2020 Комітет Верховної Ради України з питань правової політики зазначив, що запропоновані Радою суддів України рекомендації не мають на меті обмеження громадян доступу до правосуддя, а покликані забезпечити епідеміологічну безпеку в судах.

Зважаючи на викладене вище та той факт, що явка представників сторін у даній справі не визнавалась обов`язковою, однак, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження фактичних обставин справи, дотриманням принципів рівності та змагальності, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, про наявність підстав для задоволення заявленого представником заявника клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.07.2020 клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи задоволено. Відкладено розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 на 22.07.2020.

22.07.2020 від ОСОБА_1 через відділ канцелярії суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, який за своїм змістом є поясненням по суті позову.

Представник ОСОБА_1 у судовому засіданні 22.07.2020 заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив залишити без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20.

Представник Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" у судовому засіданні 22.07.2020 підтримав вимоги апеляційної скарги, просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 про забезпечення позову, скасувати.

Представник Акціонерного товариства "Українська залізниця" у судовому засіданні 22.07.2020 підтримав доводи апеляційної скарги, з підстав, викладених у поясненнях щодо апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20, просить оскаржувану ухвалу скасувати.

Згідно із вимогами ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу та письмових пояснень, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як вже зазначалось, ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, у якій заявник просить суд:

- зупинити дію рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020;

- заборонити Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" Дутчака Василя Ілліча до вирішення по суті спору у даній справі.

Заявник має намір звернутися до суду із позовом про визнання незаконним рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод", оформленого протоколом засідання Наглядової ради № 3/2020 від 17.06.2020 про відсторонення від виконання обов`язків в.о. голови правління ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" Дутчака Василя Ілліча, а також призначення тимчасово виконуючого обов`язки голови правління цього товариства, поновлення на посаді Дутчака В.І., скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зобов`язання внести відповідний запис до цього реєстру.

Підставою для подання позову, ОСОБА_1 , як член виконавчого органу ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод", визначає недотримання вимог законодавства та установчих документів під час скликання та проведення 17 червня 2020 року засідання Наглядової ради Товариства, що є порушенням прав заявника, як члена виконавчого органу ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" з управління товариством.

ОСОБА_1 в заяві про забезпечення позову вказує на те, що рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" від 17.06.2020 прийняте всупереч інтересам Товариства та поза волею акціонера.

При прийнятті рішення, за доводами заявника, Наглядова рада ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" вийшла за межі повноважень передбачених Статутом та наданих їй акціонером Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод".

Як зазначає заявник, у протоколі Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" №3/2020 від 17.06.2020 у порушення ч.1 ст.61 Закону України "Про акціонерні товариства" не зазначені підстави припинення повноважень виконуючого обов`язки голови виконавчого органу.

Окрім того, за обґрунтуваннями заявника, при прийнятті рішення Наглядовою радою порушені приписи п.13.9 Статуту щодо права акціонера на подання від його імені кандидатури члена правління, а також п.3.2., п.7.9. Положення про Наглядову раду Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод".

Посилаючись на вищенаведене заявник зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" оформленого Протоколом № 3/2020 від 17.06.2020 та заборони Наглядовій раді ПрАТ "Київський електровагоноремонтний завод" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" Дутчака Василя Ілліча до вирішення по суті спору у даній справі, може істотно ускладнити ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересі заявника за захистом яких він має звернутися до суду, оскільки невжиття відповідних заходів забезпечення позову, за доводами заявника, громадянин ОСОБА_2 матиме змогу захопити підприємство, що входить до складу АТ "Українська залізниця" та вчиняти дії щодо введення підприємства до банкрутство або в інший спосіб дискредитувати діяльність підприємства.

Колегія суддів апеляційного господарського суду не погоджується із висновком господарського суду першої інстанції щодо задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи наступне.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "Право на ефективний засіб юридичного захисту" встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позов має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, в разі задоволення позову.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18).

Згідно зі ст. 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 17.12.2018 у справі №914/970/18).

Поряд з викладеним, вирішуючи питання про забезпечення позову та виходячи з приписів статей 13, 15, 74 ГПК України (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), господарський суд також має здійснити оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням зокрема того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову права цього учасника (відповідача), а відповідно чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу та яким чином.

Додані ОСОБА_1 до заяви про забезпечення позову такі докази, як протокол Наглядової ради ПрАТ "КЕВРЗ" № 3/2020 від 17.06.2020 та Статут ПрАТ "КЕВРЗ", жодним чином не підтверджують можливість захоплення ПрАТ "КЕВРЗ", вчинення дій щодо доведення підприємства до банкрутства або в інший спосіб дискредитація діяльності підприємства.

Також ОСОБА_1 до заяви не додано достатніх належних та допустимих, у розумінні ст.ст. 76-79 ГПК України, доказів вчинення на теперішній час та можливості вчинення в майбутньому особами, які можуть отримати статус учасника справи, а також третіми особами дій, про які зазначає ОСОБА_1 .

Тобто, доводи ОСОБА_1 , якими мотивовано заяву про забезпечення позову, ґрунтуються лише на припущеннях останнього.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає за необхідне зазначити, що частиною 11 ст. 137 ГПК України встановлено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Таким чином, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із доводами апеляційної скарги, та дійшла висновку про наявність правових підстав для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 17.06.2020 у справі № 910/8674/20.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про наявність правових підстав для задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову, не відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам, та спростовуються доводами апеляційної скарги.

З огляду на викладене, ухвала місцевого суду підлягає скасуванню.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги підлягають розподілу господарським судом першої інстанції за результатами розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 136, 137, 255, 267-270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2020 у справі № 910/8674/20 скасувати.

3. В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову відмовити.

4. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

5. Справу № 910/8674/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Повний текст постанови складено 29.07.2020.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286- 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді Б.О. Ткаченко

С.І. Буравльов