ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.08.2020м. ДніпроСправа № 904/5765/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мілєвої І.В. за участю секретаря судового засідання Симбірьової К.В.

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Київ в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", Дніпропетровська область, м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

про стягнення 153 201,84 грн.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" звернулась до господарського суду з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення 153 201,84 грн., з яких: 141 281,76 грн. - плата за користування вагонами та 11 920,08 грн. - збір за зберігання вантажу.

Ухвалою суду від 06.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

02.01.2020 відповідач подав до суду відзив, в якому зазначив, що акти загальної форми, що додані до позовної заяви, враховуючи кількість вагонів та періоди їх затримки, не доводять, що усі колії станції Терни у зазначені періоди були зайняті з вини відповідача, тобто не доведено вини вантажовласника у неможливості прийняти вагони. Під час дії спірних наказів на станції Терни з вини відповідача не було забрано вагони, які були розмішені на 13-й колії, яка не використовується позивачем для приймання вагонів. Враховуючи зазначене, розміщення на 13-й колії станції Терни вагонів жодним чином не впливає на можливість приймання інших вагонів на станцію, 8 колія для руху потягів закрита у зв`язку із ремонтними роботами. Отже, відповідач був готовий прийняти на свої під`їзні колії спірні вагони, затримані згідно наказів № 3495, 3498, 3550, 3838, 3924, а позивач не довів належним чином вину відповідача у затримці вагонів. Також зазначив, що з системного аналізу дій диспетчера, про які зазначено у позовній заяві, можливо зробити висновок, що надання диспетчером пріоритету для відправки ПРАТ «ПІВНГЗК» то порожніх вагонів, то вантажу (а за наказами №№ 3495,3498, 3550, 3838, 3924 взагалі пріоритет надався і не вантажу, і не порожнім вагонам), здійснюється з метою «штучної» більш тривалої затримки вагонів на шляху прямування. Вказані дії диспетчера призводять до «штучного» збільшення розміру плати за користування вагонами та збору за зберігання вантажу. У зв`язку із чим відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою суду від 23.01.2020 перейдено від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/5765/19 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 19.02.2020.

17.02.2020 позивач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

17.02.2020 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 19.02.2020 відкладено підготовче засідання на 18.03.2020.

17.03.2020 позивач подав до суду відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу для судового розгляду по суті у судове засідання 15.04.2020.

24.03.2020 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив.

Згідно части 1 та 2 ст.195 Господарського процесуального кодексу України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку; суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України: розділ X "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвалою суду 15.04.2020 відкладено розгляд справи по суті на 18.05.2020.

18.05.2020 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

18.05.2020 до судового засідання не з`явились представники позивача та відповідача.

Ухвалою від 18.05.2020 відкладено судове засідання на 09.06.2020.

09.06.2020 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, 09.06.2020 до судового засідання не з`явився.

09.06.2020 до судового засідання з`явився представник позивача.

Ухвалою від 09.06.2020 відкладено розгляд справи по суті на 07.07.2020.

07.07.2020 до судового засідання не з`явився представник позивача. 07.07.2020 позивач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

07.07.2020 до судового засідання не з`явився представник відповідача. 06.07.2020 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п.1,2 ч.2 ст.202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

В подальшому карантин продовжено до 31.07.2020.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим, звертаємо увагу на те, що згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін в судовому засіданні та право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне розглянути позовну заяву у розумний строк.

Згідно части 1 та 2 ст.195 Господарського процесуального кодексу України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку; суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України: розділ X "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Враховуючи викладене, з метою надання можливості всім учасникам справи прийняти участь в судовому засіданні і реалізувати свої процесуальні права Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 07.07.2020 відклав розгляд справи по суті на 03.08.2020.

У судове засідання 03.08.2020 представник позивача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином 16.07.2020, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення (ухвали суду).

У судове засідання 03.08.2020 представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином 14.07.2020, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення (ухвали суду). 03.08.2020 подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із введенням карантину.

Відповідно до ч.1, п.3 ч.3 ст.202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

При цьому, суд під час розгляду даної справи враховує, що відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників). В подальшому карантин продовжено до 31.07.2020.

В той же час, постановою Кабінету Міністрів України №343 від 04.05.2020 з 11.05.2020 послаблені карантинні обмеження, а саме дозволено здійснення професійної діяльності адвокатами та нотаріусами. Постановою Кабінету міністрів від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусомCoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", відповідно до якої із 22.05.2020 розпочався другий етап пом`якшення карантинних заходів, зокрема, відновлено пасажирські перевезення.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Стаття 27 Конституції України передбачає, що обов`язок держави - захищати життя людини.

Разом з тим, у відповідності до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

А тому, враховуючи тимчасовий характер вжитих державою заходів для запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19 та пом`якшення карантинних заходів, оскільки суди в період карантину не припинили свою діяльність та продовжують здійснювати правосуддя, з урахуванням принципу розумності строків розгляду справи судом, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), зважаючи на те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання; з огляду на відсутності клопотань відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів тощо, а також, що розгляд справи вже відкладався за клопотанням відповідача, у зв`язку із запровадженням на території України дій карантину, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача за наявними у справі доказами.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 28.04.2020 у справі № 910/10553/18, від 15.05.2020 у справі № 17/32.

Сам по собі факт введеного карантину не є безумовною підставою для відкладення судового засідання у разі неприбуття представника відповідача. Підставою для відкладення судового засідання може бути надання доказів впливу карантинних заходів на безпосередню явку представника у судове засідання.

Підсумовуючи наведене, суд виходить із наявності факту забезпечення судом (як установою) безпечного розгляду цієї справи, у тому числі для представників сторін.

З огляду на вищенаведене суд відхиляє клопотання відповідача та зазначає, що його неявка у судове засідання 03.08.2020, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

14.12.2017 між Публічним акціонерним товариством «Українська залізниця» (правонаступником якого є Акціонерне товариство "Українська залізниця") в особі регіональної філії "Придніпровська залізниця" (залізниця) та Приватним акціонерним товариством "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" (власник колії) було укладено договір про експлуатацію залізничної під`їзної колії Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", яка примикає до станції Терни і Рядова регіональної філії Придніпровська залізниця ПАТ «Укрзалізниця» № ПР/М-17-2/14-744/НЮдч (далі - договір).

Згідно зі Статутом залізниць України, Правилами перевезень вантажів залізничним транспортом України і на умовах цього договору експлуатується під`їзна колія, яка належить власнику колії, яка примикає до станцій Терни - стрілками №№2,4,6 у парній горловині станції та до Рядова - стрілкою № 8 до колії № VI станції Рядова. Під`їзна колія обслуговується локомотивом власника колії. Межею під`їзної колії є знаки "Межа під`їзної колії", які встановлено: по станції Терни біля маневрового світлофору М10, розташованого на відстані 61,5м від вістряка стрілки №2 станції Терни; маневрового світлофору М8, розташованого на відстані 86,2м від граничного стовпчика стрілки № 4станції Терни; маневрового світлофору М6, розташованого на відстані 147,2м від граничного стовпчика стрілки № 6 станції Терни; по станції Рядова біля вхідного світлофору - Чк, розташованого на відстані (70м від вістряка стрілки №8 станції Рядова (п. 1 договору).

Розгорнута довжина під`їзної колії складає 268 700 погонних метрів (п. 2 договору).

У межах смуги відведення під`їзною колією і спорудами власника колії зайнято ділянку площею 26545 кв. м(п. 3 договору).

Рух поїздів на під`їзній колії здійснюється з додержанням Правил технічної експлуатації залізниць України, Інструкції про порядок обслуговування і організації руху на під`їзній колії та Інструкції по сигналізації на залізницях України (п. 4 договору).

Відповідно до п. 5 договору здавання вагонів для під`їзної колії зі станцій Терни, Рядова здійснюється:

- порожні хопери - через інтервал часу 2,0 години;

- порожні напіввагони для навантаження концентрату залізорудного, обкотишів - через інтервал часу 2,5 години;

- вагони з небезпечними вантажами класу "1ВМ" - не пізніше, ніж через 2 години з моменту-їх прибуття на станцію примикання;

- інші вагони - за повідомленнями, які передає прийомоздавальник вантажу та багажу станції нарочним прийомоздавальнику власника колії не пізніше, ніж за 2 години до фактичного здавання вагонів, із реєстрацією у Книзі повідомлень, форми ГУ-2. У разі здавання вагонів залізницею власнику колії за його згодою раніше встановленого інтервалу передача вагонів здійснюється поза інтервалом.

Вагони, що прибули на станцію Терни регіональної філії «Придніпровська залізниця» для ПРАТ "ПІВНГЗК", подаються локомотивом Залізниці на одну з колій №№ 1,2,3,4,5,6,7,8,13 станції Терни, за вказівкою чергового по залізничній станції, де здійснюються передавальні операції з вагонами у технічному та комерційному відношенні. Подальший рух вагонів здійснюється локомотивом власника колії. Вагони, що прибули на станцію Рядова регіональної філії «Придніпровська залізниця» для ПРАТ "ПІВНГЗК", подаються локомотивом Залізниці на одну з колій №№ 3А, 3Б, І, ІІ, 4, 5, VI, 7, 8, 9, 10 станції Рядова, за вказівкою чергового по залізничній станції, де здійснюються передавальні операції з вагонами у технічному та комерційному відношенні. Подальший рух вагонів здійснюється локомотивом власника колії (п. 6 договору).

Про готовність вагонів до забирання власник колії повідомляє залізницю. Повідомлення передає начальник зміни цеху зовнішнього транспорту (диспетчер зміни, черговий по станції) або диспетчер виробничого відділу УЗТ по телефону відповідальному працівнику станції примикання залізниці не пізніше, ніж за 2 години до пред`явлення вагонів до здачі залізниці, з наступним наданням письмового повідомлення за формою, встановленою Правилами користування вагонами і контейнерами, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 25.02.1999 № 113 (п. 8 договору).

Для під`їзної колії встановлюється загальний термін перебування усіх вагонів- 15,0 год (п. 12 договору).

Відстань для нарахування збору за подачу, забирання вагонів встановлюється 0 км в обидва кінці (п. 13 договору).

Відповідно до п. 14 договору власник колії сплачує Залізниці:

- за користування вагонами - згідно з Правилами користування вагонами і контейнерами за ставками, наведеними у розділі V Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ним послуги (Тарифного керівництва №1);

- за зберігання вантажів у вагонах - у разі затримки їх з причин, залежних від власника колії, після закінчення терміну безоплатного зберігання, сплачується незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї) - згідно з правилами зберігання вантажів;

- інші збори і плати за додаткові роботи та послуги, які виконує залізниця для власника колії - згідно з діючими нормативними документами. Збори і плати вносяться на підставі ст. 62 Статуту залізниць України у національній валюті України, на умовах попередньої оплати на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання філії «ЄРЦ».

Цей договір вважається укладеним з моменту підписання його сторонами та скріплення печатками сторін, і діє з 23 грудня 2017 року до 23 грудня 2022 року включно (п. 19 договору).

Так, в травні та червні 2019 року за накладними №№ 47313416, 47253166, 47226063, 47138839, 47138847, 47138821, 47167192, 47167267, 47167234, 47167259, 47167333, 47167291, 47167218, 47167283, 47167325, 47167317, 47167275, 47167309, 47167226, 47175955, 47189865, 47187273, 47187166, 47187174, 47186937, 47187182, 47187190, 47187257, 47187091, 49915853, 49915820, 49915812, 46627451, 46623096, 46623104, 46616439, 46625398, 46625851, 49915846, 46699492, 46702908, 46699500, 46563169, 46563136, 46563151, 46563177, 46617684, 46617668, 46617676, 46737490, 46737474, 46737466, 47111927, 33679135, 47011077, 47012059, 47012117, 47011986, 47012232, 47012745 залізницею було прийнято до перевезення на адресу одержувача ПрАТ «Північний ГЗК» порожні власні вагони та вагони з вантажем «шари стальні помольні».

Згідно зазначених накладних станція та залізниця призначення - Терни Придніпровської залізниці.

Відповідно до актів загальної форми ГУ-23 (т. 1 а.с. 186-204), оформлених станцією призначення Терни, прибулі на адресу ПрАТ «Північний гірничо - збагачувальний комбінат» вагони своєчасно не забрані ним на свою під`їзну колію.

На шляху прямування на підставі наказу № 3924 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 57) затримані вагони (індекс поїзда 4564-41-4573 з вантажем на своїх осях та шари стальні, що перевозяться у поїзді № 2001) на станції Верхівцеве Придніпровської залізниці через неможливість приймання їх станцією Терни Придніпровської залізниці з причини скупчення вагонів на станції Терни Придніпровської залізниці, що прибули на адресу ПрАТ "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - ПрАТ "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу.

За наказом № 3498 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 68) затримані вагони (з вантажем на своїх осях, що перевозяться у поїзді № 3001) на станції Нижньодніпровськ-Вузол Придніпровської залізниці через неможливість приймання їх станцією Терни Придніпровської залізниці з причини скупчення вагонів на станції Терни Придніпровської залізниці, що прибули на адресу ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат", у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу.

За наказом № 3495 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 74) затримані вагони (з вантажем на своїх осях, що перевозяться у поїзді № 2471) на станції Ігрень Придніпровської залізниці через неможливість приймання їх станцією Терни Придніпровської залізниці з причини скупчення вагонів на станції Терни Придніпровської залізниці, що прибули на адресу ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат", у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу.

За наказом № 3550 від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 79) затримані вагони (з вантажем на своїх осях, що перевозяться у поїзді № 2471) на станції Ігрень Придніпровської залізниці через неможливість приймання їх станцією Терни Придніпровської залізниці з причини скупчення вагонів на станції Терни Придніпровської залізниці, що прибули на адресу ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат", у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу.

За наказом № 3738 від 14.06.2019 (т. 1 а.с. 85) затримані вагони (з вантажем на своїх осях, що перевозяться у поїзді № 3001) на станції П`ятихатки Придніпровської залізниці через неможливість приймання їх станцією Терни Придніпровської залізниці з причини скупчення вагонів на станції Терни Придніпровської залізниці, що прибули на адресу ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат", у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - ПрАТ "Північний гірничо - збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу.

За наведеним фактом станціями затримки вагонів Ігрень, Нижньодніпровськ-Вузол, П`ятихатки, Верхівцеве залізниці у порядку, передбаченому п.п.9, 10 Правил користування вагонами та контейнерами п.9 Правил зберігання вантажів складено:

- акти про затримку вагонів форми ГУ-23а: № 33 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 59-60), № 11 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 70), № 10 від 01.06.2019 (т. 1 а.с. 71), № 34 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 76), № 12 від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 81), № 11 від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 82), № 44 від 14.06.2019 (т. 1 а.с. 87), № 41 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 88);

- акти загальної форми ГУ-23: № 4812 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 61), № 4813 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 62), № 4815 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 63), № 4816 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 64), № 4817 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 64), № 4818 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 65), № 4819 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 66), № 4820 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 67), № 4821 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 67), № 86Д від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 72), № 87Д від 01.06.2019 (т. 1 а.с. 73), № 1533т від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 77), № 1536т від 01.06.2019 (т. 1 а.с. 78), № 881Д від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 83), № 891Д від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 84), № 28804 від 14.06.2019 (т. 1 а.с. 89);

- повідомлення про затримку вагонів № 506 (станція Верхівцеве Придніпровської залізниці), що перевозяться в поїзді № 2001 індекс 4564-041-4573, отримане відповідачем 19.06.2019 о 03:40 год. (т. 1 а.с. 58);

- повідомлення про затримку вагонів № 445 (станція Ігрень Придніпровської залізниці), що перевозяться в поїзді № 2471 індекс 4600-607-4573, отримане відповідачем 30.05.2019 о 21:00 год. (т. 1 а.с. 69);

- повідомлення про затримку вагонів № 449 (станція Нижньодніпровськ-Вузол Придніпровської залізниці), що перевозяться в поїзді № 3001 індекс 4500-010-4573, отримане відповідачем 30.05.2019 о 21:35 год. (т. 1 а.с. 75);

- повідомлення про затримку вагонів № 464 (станція Ігрень Придніпровської залізниці), що перевозяться в поїзді № 2471 індекс 4600-607-4573, отримане відповідачем 02.06.2019 о 10:25 год. (т. 1 а.с. 80);

- повідомлення про затримку вагонів № 488 (станція П`ятихатки Придніпровської залізниці), що перевозяться в поїзді № 3001 індекс 4568-019-4573, отримане відповідачем 14.06.2019 о 14:40 год. (т. 1 а.с. 86);

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 33 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 59-60) затримані вагони, що прибули поїздом № 2001, відправлені поїздом № 3705 - 20.06.2019 о 01 год. 45 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 11 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 70) затримані вагони, що прибули поїздом № 2471, відправлені поїздом № 3001 - 11.06.2019 о 17 год. 36 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 10 від 01.06.2019 (т. 1 а.с. 71) затримані вагони, що прибули поїздом № 2471, відправлені поїздом № 3001 - 11.06.2019 о 17 год. 36 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 34 від 30.05.2019 (т. 1 а.с. 76) затримані вагони, що прибули поїздом № 3001, відправлені поїздом № 2821 - 04.06.2019 о 17 год. 47 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 12 від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 81) затримані вагони, що прибули поїздом № 2471, відправлені поїздом № 3001 - 11.06.2019 о 17 год. 36 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 11 від 02.06.2019 (т. 1 а.с. 82) затримані вагони, що прибули поїздом № 2471, відправлені поїздом № 3001 - 11.06.2019 о 17 год. 36 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 44 від 14.06.2019 (т. 1 а.с. 87) затримані вагони, що прибули поїздом № 3001, відправлені поїздом № 3605 - о 10 год. 30 хв.

Відповідно до акту про затримку вагонів форми ГУ-23а № 41 від 19.06.2019 (т. 1 а.с. 88) затримані вагони, що прибули поїздом № 3001, відправлені поїздом № 3605 - о 10 год. 30 хв.

На підставі ст. 42 Статуту залізниць України, якою передбачено, що залізниця зобов`язана повідомити одержувача в день прибуття вантажу або до 12-ї години наступного дня, позивач своєчасно повідомив відповідача про готовність залізниці передати вагони, щодо яких складено вищевказані акти загальної форми про затримку вагонів на станції призначення, на під`їзну колію відповідача.

Враховуючи викладені обставини, позивачем розраховано та заявлено до стягнення плату за користування вагонами у загальній сумі 141 281,76 грн., яка включена до відомості плати за користування вагонами (ф. ГУ-46) №№ 25069840, 24069113, 12069088, 24069826, 24069835, 08079873, 27069843, 27069850, 04079866, 27069846, 24069837, 28069847, 14069828, 14069829, 18069822, 15079883, 24069827 (т.1 а.с. 234- 250 т. 2 а.с. 1- 16).

Крім того, позивачем нарахований збір за зберігання вантажів у загальній сумі 11 920,08 грн. за накопичувальною карткою ф. ФДУ-92 №№ 09079043, 01079034, 01079033 (т. 1 а.с. 231-233).

Відомості плати ф. ГУ-46 та накопичувальні картки ф. ФДУ-92 було підписані відповідачем із запереченнями: «Накази №№ 3495, 3498, 3550, 3838, 3924 видані в порушення п.9 Правил користування вагонами: станції Ігрень, Нижньодніпровськ-Вузол, Пятихатки Верхівцеве не є станціями підходу для ПрАТ «Північний ГЗК», «На момент видачі наказів по станції Терни були вільні колії».

Відповідач плату за користування вагонами у розмірі 141 281,76 грн. та збір за зберігання вантажу у сумі 11 920,08 грн. не сплатив, що і стало підставою для звернення позивача до господарського суду з позовом за захистом своїх прав.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 307 Господарського кодексу України, які кореспондуються з положеннями ч. 2 ст. 908 та ст. 920 Цивільного кодексу України, умови перевезення вантажів окремими видами транспорту, а також відповідальність суб`єктів господарювання за цими перевезеннями визначаються транспортними кодексами, транспортними статутами та іншими нормативно-правовими актами. Сторони можуть передбачити в договорі також інші умови перевезення, що не суперечать законодавству та додаткову відповідальність за неналежне виконання договірних зобов`язань.

Взаємовідносини залізниці з підприємством, порядок і умови експлуатації залізничних під`їзних колій визначаються договором. Порядок подачі і забирання вагонів і контейнерів на залізничній під`їзній колії встановлюється договором на експлуатацію залізничної колії (договором на подачу та забирання вагонів). (ст.71 Статуту залізниць України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1998 № 457.

Порожні приватні власні вагони, які перевозяться залізницею за повними перевізними документами зі сплатою провізної плати, мають статус "вантажу", які залізниця зобов`язана доставити на станцію призначення у цілісності та збереженості і видати їх одержувачу, зазначеному в накладній, а одержувач має щодо залізниці права та обов`язки, передбачені Статутом залізниць України, зокрема, обов`язок отримати їх від залізниці, а у разі несвоєчасного приймання вагонів від залізниці - сплатити плату за користування вагонами, які знаходяться на коліях залізниці чи на станціях підходу, та збір за зберігання у розмірах, встановлених Тарифним керівництвом № 1, а також інші права та обов`язки, які має одержувач відносно вантажу, що прибув на його адресу.

У разі затримки вагонів на станції з причин, які залежать від вантажовласника, складається акт загальної форми, який підписується представниками станції і вантажовласника. В акті вказується час (у годинах та хвилинах) початку та закінчення затримки вагонів і їх номери. (п.8 Правил користування вагонами і контейнерами).

Про затримку вагонів з вини вантажовласника на підходах до станції призначення залізниця видає наказ. (п.9 Правил користування вагонами і контейнерами).

Облік затриманих на підходах вагонів здійснюється станцією, на якій вони простоюють, на підставі акта про затримку вагонів, що складається станцією. Усі дані в цьому акті, передаються станцією у повідомленні про затримку вагонів на станцію призначення. Станція призначення інформує вантажовласника про затримку вагонів з його вини, передаючи йому копію повідомлення про затримку вагонів не пізніше двох годин після його отримання (телефонограмою, телеграфом, поштовим зв`язком, через посильних, факсом або іншим способом) установленим начальником станції за погодженням з вантажовласником). (п.10 Правил користування вагонами і контейнерами).

Одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу. Терміни вивезення і порядок зберігання вантажів установлюються Правилами. Вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби. Цей термін обчислюється з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. За зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встановлена тарифом. (ст.46 Статуту залізниць України).

Збір за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах) у разі затримки їх з вини одержувача (відправника) після закінчення терміну безоплатного зберігання сплачується незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї, на прикордонних, припортових станціях тощо). Термін безоплатного зберігання обчислюється: якщо на станції призначення вивантаження здійснюється засобами: залізниці - з 24-ої години дати вивантаження вантажів; одержувача - з 24-ої години дати подавання вагонів під вивантаження; при переадресуванні - після двох годин з моменту повідомлення про прибуття вантажу; при затримці - з моменту затримки (п.8 Правил зберігання вантажів).

Підставою для нарахування та стягнення збору за зберігання, в тому числі при затримці вагонів (контейнерів) на шляху перевезення, є акт загальної форми, який складається для засвідчення обставин, що виникли в процесі перевезення вантажу, і підписується особами, які беруть участь у засвідченні обставин, що стали підставою для складання акта, але не менше як двома особами, у відповідності до Правил складання актів. Збірник тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом України Тарифне керівництво №1 встановлює розміри зборів за зберігання вантажів, таким чином, збір за зберігання вантажів є регульованим тарифом і не потребує додаткового погодження сторонами. (п.14 Оглядового листа Вищого господарського суду України від 29.11.2007 № 01-8/917 "Про деякі питання судової практики застосування Статуту залізниць України, інших норм транспортного законодавства).

Так, відповідно до підпункту 2.1. пункту 2 розділу ІІІ Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги (затвердженого наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 26.03.2009р. №317) збір за зберігання власного (орендованого) рухомого складу на своїх осях (з одиниці) справляється в розмірі 5,9 грн. за добу. У всіх випадках неповна доба зберігання вантажів округляється до повної.

Згідно з абз.3 п.2.6 Правил розрахунків за перевезення вантажів (затверджених наказом Міністерства транспорту України від 21.11.2000р. № 409 ) усі належні залізниці платежі за додаткові послуги, штрафи (які не були включені в перевізні документи і у відомості плати за користування вагонами та контейнерами) включаються в накопичувальні картки, які складаються станціями в трьох примірниках із зазначенням у них відомостей про надані послуги і їх вартість. Ці відомості підтверджуються підписами працівника станції і вантажовласника. Один примірник накопичувальної картки, відомості плати за користування вагонами та контейнерами, за подавання, забирання вагонів та маневрову роботу надаються вантажовласнику.

Усі завантажені вагони, а також порожні вагони, які належать підприємствам, організаціям, портам, установам і громадянам, та орендовані ними, що знаходяться на станціях і на підходах до них в очікуванні подавання під вантажні або інші операції з причин, які залежать від вантажовласника, є такими, що перебувають у користуванні вантажовласника (п.6 Правил користування вагонами і контейнерами).

Облік часу користування вагонами та нарахування плати за користування ними провадиться на станціях відправлення та призначення за Відомістю плати за користування вагонами форми ГУ-46, яка складається на підставі Пам`яток про подавання/забирання вагонів форми ГУ-45, Повідомлення про закінчення вантажних операцій з вагонами, Актів про затримку вагонів форми ГУ-23а, Актів загальної форми ГУ-23 (п.3 Правил користування вагонами і контейнерами).

Загальний час, за який вноситься вантажовласником плата залізниці за користування вагонами, включає час затримки вагонів з його вини та час перебування їх у безпосередньому розпорядженні вантажовласника. Час до 30 хвилин не враховується, час 30 хвилин і більше враховується як повна година. Причини, які є підставою для нарахування плати за користування вагонами в разі затримки їх на підходах до припортових станцій призначення, зазначаються в актах про затримку вагонів. (п.12 Правил користування вагонами і контейнерами).

Розмір плати за користування вагонами в залежності від часу користування встановлюється згідно з чинним законодавством. (п.14 Правил користування вагонами і контейнерами).

За користування вагонами і контейнерами залізниці вантажовідправниками, вантажоодержувачами, власниками під`їзних колій, портами, організаціями, установами, громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності вноситься плата. Порядок визначення плати за користування вагонами (контейнерами) та звільнення вантажовідправника від зазначеної плати у разі затримки забирання вагонів (контейнерів), що виникла з вини залізниці, встановлюється Правилами. Зазначена плата вноситься також за час затримки вагонів на станціях призначення і на підходах до них в очікуванні подання їх під вивантаження, перевантаження з причин, що залежать від вантажоодержувача, власника залізничної під`їзної колії, порту, підприємства. За час затримки на коліях залізниці вагонів, що належать підприємствам чи орендовані ними, стягується 50 відсотків зазначених розмірів плати. (ст.119 Статуту залізниць України).

Тобто, необхідно перевіряти дотримання залізницею порядку оформлення затримки порожніх власних вагонів, які мають статус "вантажу" на підходах до станції призначення, а саме: наявність і правильність складання наказу про затримку вагонів, актів про затримку вагонів форми ГУ 23-а, наявність та передачу станції призначення повідомлення про затримку, передання станцією призначення вантажоодержувачу повідомлення про затримку в погоджений сторонами спосіб, наявність актів загальної форми ГУ-23 про час закінчення затримки. При цьому акт про затримку вагонів форми ГУ-23а та акт загальної форми ГУ-23 про закінчення затримки складаються і підписуються без участі вантажоодержувача, оскільки виклик його представника на станцію затримки для підписання актів чинними Правилами перевезень не передбачено.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надані належні та допустимі докази на підтвердження того, що затримка вагонів на станції підходу до станції призначення відбулась через неможливість приймання їх станцією призначення з причин скупчення на ній вагонів, що прибули на адресу відповідача, у зв`язку з неприйняттям вагонів вантажовласником - Публічним акціонерним товариством "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" і несвоєчасним вивільненням колій від вантажу, що прибув на його адресу, які складені відповідно до встановлених законодавством вимог.

Позивач своєчасно повідомив відповідача про готовність залізниці передати вагони на під`їзну колію відповідача, щодо яких складено акти загальної форми на віднесення на відповідальність вантажовласника.

Відповідні записи-повідомлення відображені у Книзі форми ГУ-2 повідомлень про час подавання вагонів під навантаження або вивантаження станції Терни Придніпровської залізниці (т. 1 а.с. 205-230).

Станціями призначення та затримки оформлені відповідні документи, у тому числі акти форми ГУ-23а, ГУ-23, на підставі яких за час знаходження спірних вагонів на станції затримки відповідно до наказів № 3924 від 19.06.2019, № 3498 від 30.05.2019, № 3495 від 30.05.2019, № 3550 від 02.06.2019, № 3738 від 14.06.2019згідно із Тарифним керівництвом № 1 розрахована плата за користування спірними вагонами за відомостями ф. ГУ-46 №№ 25069840, 24069113, 12069088, 24069826, 24069835, 08079873, 27069843, 27069850, 04079866, 27069846, 24069837, 28069847, 14069828, 14069829, 18069822, 15079883, 24069827 у загальній сумі 141 281,76 грн. та збір за зберігання вантажів за накопичувальними картками ф. ФДУ-92 №№ 09079043, 01079034, 01079033 в розмірі 11 920,08 грн.

Судом здійснено перевірку розрахунків, наданих позивачем, за результатами якої суд приходить до висновку про їх обґрунтованість.

Відповідач подав до суду відзив, в якому зазначив, що акти загальної форми, що додані до позовної заяви, враховуючи кількість вагонів та періоди їх затримки, не доводять, що усі колії станції Терни у зазначені періоди були зайняті з вини відповідача, тобто не доведено вини вантажовласника у неможливості прийняти вагони. Під час дії спірних наказів на станції Терни з вини відповідача не було забрано вагони, які були розмішені на 13-й колії, яка не використовується позивачем для приймання вагонів. Враховуючи зазначене, розміщення на 13-й колії станції Терни вагонів жодним чином не впливає на можливість приймання інших вагонів на станцію, 8 колія для руху потягів закрита у зв`язку із ремонтними роботами. Отже, відповідач був готовий прийняти па свої під`їзні колії спірні вагони, затримані згідно наказів № 3495, 3498, 3550, 3838, 3924, а позивач не довів належним чином вину відповідача у затримці вагонів. Також зазначив, що з системного аналізу дій диспетчера, про які зазначено у позовній заяві, можливо зробити висновок, що надання диспетчером пріоритету для відправки ПРАТ «ПІВНГЗК» то порожніх вагонів, то вантажу (а за наказами №№ 3495,3498, 3550, 3838, 3924 взагалі пріоритет надався і не вантажу, і не порожнім вагонам), здійснюється з метою «штучної» більш тривалої затримки вагонів на шляху прямування. Вказані дії диспетчера призводять до «штучного» збільшення розміру плати за користування вагонами та збору за зберігання вантажу. У зв`язку із чим відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Твердження відповідача спростовуються наступним.

Згідно з ч.2 ст.614 Цивільного кодексу України відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до п. 5 договору здавання вагонів, для під`їзної колії зі станцій Терни, Рядова здійснюється: порожні хопери - через інтервал часу 2,0 години; порожні напіввагони для навантаження концентрату залізорудного, обкотишів - через інтервал часу 2,5 години; вагони з небезпечними вантажами класу "1ВМ" - не пізніше, ніж через 2 години з моменту-їх прибуття на станцію примикання; інші вагони - за повідомленнями, які передає прийомоздавальник вантажу та багажу станції, нарочним прийомоздавальнику власника колії не пізніше, ніж за 2 години до фактичного здавання вагонів, із реєстрацією у Книзі повідомлень, форми ГУ-2. У разі здавання вагонів залізницею власнику колії за його згодою раніше встановленого інтервалу передача вагонів здійснюється поза інтервалом.

Вагони, що прибули на станцію Терни регіональної філії «Придніпровська залізниця» для ПРАТ "ПІВНГЗК", подаються локомотивом Залізниці на одну з колій №№ 1,2,3,4,5,6,7,8,13 станції Терни, за вказівкою чергового по залізничній станції, де здійснюються передавальні операції з вагонами у технічному та комерційному відношенні. Подальший рух вагонів здійснюється локомотивом власника колії. Вагони, що прибули на станцію Рядова регіональної філії «Придніпровська залізниця» для ПРАТ "ПІВНГЗК", подаються локомотивом Залізниці на одну з колій №№ 3А, 3Б, І, ІІ, 4, 5, VI, 7, 8, 9, 10 станції Рядова, за вказівкою чергового по залізничній станції, де здійснюються передавальні операції з вагонами у технічному та комерційному відношенні. Подальший рух вагонів здійснюється локомотивом власника колії (п. 6 договору).

Про готовність вагонів до забирання власник колії повідомляє залізницю. Повідомлення передає начальник зміни цеху зовнішнього транспорту (диспетчер зміни, черговий по станції) або диспетчер виробничого відділу УЗТ по телефону відповідальному працівнику станції примикання залізниці не пізніше, ніж за 2 години до пред`явлення вагонів до здачі залізниці, з наступним наданням письмового повідомлення за формою, встановленою Правилами користування вагонами і контейнерами, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 25.02.1999 № 113 (п. 8 договору).

Так, згідно з абз. 5 п. 12 Інструкції оформлення затримки поїздів на підходах до станції призначення на Придніпровській залізниці, (затвердженої наказом начальника залізниці № 75/Н від 08.02.2011) при поновленні приймання вагонів вантажовласником, зі станцій затримки у першу чергу повинні відправлятись вагони, які вказані у заявці вантажовласника, з урахуванням поїзної обстановки на дільниці, а за відсутності заявки - враховувати можливість відправлення вагонів, які були затримані першими.

Наявність вільних під`їзних колій на станції за обставин відсутності з боку відповідача доказів на підтвердження прийняття ним передбачених договором та вказаними нормативними документами заходів до забирання вагонів зі станції призначення, що прибули на його адресу, є свідченням саме його вини у такому скупченні внаслідок допущеної бездіяльності у забиранні вагонів зі станції призначення.

Слід також зазначити, що зайнятість приймально-відправних колій по станції призначення згідно технологічного процесу роботи станції планує поїзний диспетчер залізниці з урахуванням підводу під навантаження порожніх вагонів парку "Укрзалізниці" і власних, вагонів з вантажем на адресу підприємства, маневрової роботи, необхідності приймання навантажених маршрутів з Публічного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", обгону локомотивів, для чого необхідна наявність вільних колій станції тощо.

Підпунктом 14.2.1. пункту 14.2. Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України (затвердженої наказом Міністерства транспорту та зв`язків України від 31.08.2005 № 507) визначено, що приймання поїздів на станцію має проводитись тільки на вільні колії, які призначені для цього технічно - розпорядчим актом станції.

Відповідно до п. 16.4 Правил технічної експлуатації залізниць України (затверджених наказом Міністерства транспорту України від 20.12.1996 № 411) черговий по станції зобов`язаний забезпечити наявність вільних колій для своєчасного приймання поїздів.

Визначення можливості або неможливості доставити на станцію призначення затримані вагони відноситься до технології роботи залізниці, для чого необхідні спеціальні знання.

Жодним нормативним актом чи будь-яким іншим документом не передбачено, що за умов проведення технологічних операцій по прибуттю та відправленню поїздів всі колії станції повинно бути зайнято.

Отже, на станції призначення, окрім зайняття колій під технологічними операціями з вагонами, має бути забезпечено і наявність вільних колій для своєчасного приймання поїздів.

Відповідачем наявними матеріалами справи не доведена відсутність своєї вини у спричиненні скупчення вагонів на станції призначення.

Таким чином, відповідач не спростував доводів позивача, не надав доказів того, що мав можливість прийняти спірні вагони, а також не довів наявність обставин, що могли б бути підставою для відмови у позові з огляду на положення ст.121 Статуту та п.16 Правил користування вагонами і контейнерами, згідно з якими вантажовласник звільняється від плати за користування вагонами і контейнерами: якщо затримка вагонів або контейнерів виникла через стихійне лихо, що спричинило припинення руху на залізничних під`їзних коліях, а також через стихійне лихо або аварію на підприємстві, внаслідок яких, згідно з чинними положеннями заборонено виконувати вантажні роботи; у разі подання локомотивом залізниці вагонів і контейнерів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. Вказана максимальна переробна спроможність визначається за договором між залізницею і вантажовласником; у разі затримки прийняття залізницею вагонів, які пред`явлено їй до здачі, з причин, що залежать від залізниці. Час такої затримки зазначається у графі "Примітки" Пам`ятки про подавання/забирання вагонів, цей час виключається із загального часу користування вагонами (контейнерами).

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача плати за користування вагонами у розмірі 141 281,76 грн. та збору за зберігання вантажу у розмірі 11 920,08 грн. є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 2 298,03 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" (50079, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, ідентифікаційний код 00191023) на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" (03680, м. Київ, вул. Тверська, буд. 5, ідентифікаційний код 40075815) в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (49600, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Д.Яворницького, 108, ідентифікаційний код ВП 40081237) 153 201,84 грн., з яких: 141 281,76 грн. - плата за користування вагонами та 11 920,08 грн. - збір за зберігання вантажу, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 298,03 грн., про що видати наказ.

Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Повне рішення складено 03.08.2020

Суддя І.В. Мілєва