ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

30.07.2020 м.Дніпро Справа № 904/9839/16

Центральний апеляційний господарський суд у складі судді: Верхогляд Т.А.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2020 року (повний текст складено 06.07.2020 року) у справі № 904/9839/16 (суддя Євстигнеєва Н.М.)

за заявою ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017 за нововиявленими обставинами у справі

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до відповідача-1:Товариства з обмеженою відповідальністю "Холдінг компанія "Інтермет", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-2: Публічного акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк", м. Київ

відповідача-3: Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергомаш-Інвест", м. Київ

відповідача-4: ОСОБА_2 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-5: Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Рукавіцина І.А., м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-6: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчук С.П., м. Київ

відповідача-7: Виконавчого комітету Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Метизи", м. Запоріжжя

про визнання правочинів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2020 року у справі № 904/9839/16 в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення господарського суду Дніпропетровської області від 11.01.2017 року по справі №904/9839/16 за нововиявленими обставинами відмовлено.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач оскаржив її в апеляційному порядку. Просить:

- поновити строк на апеляційне оскарження ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 15.11.2018 року по справі № 904/9839/16;

- скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 15.11.2018 року постановити постанову, якою задовольнити позовні вимоги позивача;

- витрати за подання позову та апеляційної скарги покласти на відповідачей 1-7.

Подану апеляційну скаргу слід залишити без руху з огляду на наступне:

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені форма і зміст апеляційної скарги, зокрема, п. 2 ч. 3 цієї статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Пунктом 2.7 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, розмір судового збору складає - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору визначається від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлюється на 1 січня календарного року. Так 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у відповідності до Державного бюджету України становить 2 102,00 грн.

У зв`язку з тим, що апелянт оскаржує ухвалу суду, сума судового збору у даному випадку становить 2 102,00грн.

Апелянт не надав доказу сплати судового збору у встановленому законом порядку.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Отже, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання апеляційної скарги певних дій, в тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені; суд позбавлений права прийняти апеляційну скаргу до розгляду, а потім зобов`язувати скаржника усувати вказані недоліки.

Щодо заяви апелянта стосовно відстрочення сплати судового збору, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

В заяві позивач зазначив, що перебуває у скрутному майновому стані, дивіденди від ТОВ «ХОЛДІНГ КОМПАНІЯ «ІНТЕРМЕТ» не отримує біля 10 років, а тому доходи не дозволяють йому сплатити суму судового збору у розмірі 18603,00 грн.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін та наявність передбачених цією нормою підстав. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Втім, жодних доказів в обґрунтування заяви позивачем не надано, перелік підстав для відстрочення сплати судового збору є вичерпним та скаржником про жодну з них не вказано. Посилання на скрутне матеріальне становище без відповідних доказів, не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Апеляційний суд зауважує, що апелянт в резолютивній частині апеляційної скарги просить скасувати зовсім інше судове рішення ніж вказано в тексті апеляційної скарги. Сума судового збору, яка вказана в заяві про відстрочення сплати судовог збору не відповідає сумі, яку повинен сплатити апелянт за розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду.

Відповідно до ч.2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Апелянту надається право протягом встановленого судом строку усунути недоліки апеляційної скарги та сплатити судовий збір в сумі 2 102,00 грн та зазначити в резолютивній частині апеляційної скарги, яке саме судове рішення він оскаржує.

У разі, якщо скаржник не усуне недоліки апеляційної скарги в строк, установлений судом, заява вважається неподаною та повертається скаржнику (ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись ст. 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2020 року у справі № 904/9839/16 залишити без руху.

Апелянту протягом 10 днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, вказані в даній ухвалі.

У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Верхогляд