ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

27.07.2020 місто Дніпро Справа № 912/837/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді Орєшкіної Е.В. (доповідач),

суддів Широбокової Л.П., Кузнецової І.Л.,

секретар судового засідання: Абадей М.О.,

представники сторін:

від позивача: представник не з`явився;

від відповідача: представник не з`явився;

від апелянта: представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 (повне рішення складено 11.10.2019, суддя Макаренко Т.В.) у справі №912/837/19

за позовом: Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича, м. Кропивицький

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Колєснікової Ганни Сергіївни, м. Щастя, Новоайдарський район, Луганська область,

про стягнення 43 083 грн. 19 коп., -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року Фізична особа-підприємець Петренко Микола Миколайович звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом про стягнення з Фізичної особи-підприємця Колеснікової Ганни Сергіївни на свою користь 35 560,29 грн. боргу з урахуванням інфляційних втрат, 3 736,40 грн. пені, 3 475,50 грн. штрафу, 311,00 грн. 3% річних, 5 000 грн. витрат на професійну правничу допомогу та 1 921 грн. понесених витрат по сплаті судового збору.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 позов задоволено; з Колеснікової Ганни Сергіївни на користь Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича стягнуто 35 560,29 грн. боргу з урахуванням інфляційних втрат, 3 736,40 грн. пені, 3 475,50 грн. штрафу, 311,00 грн. 3% річних та 1 921 грн. витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Колєснікова Ганна Сергіївна подала апеляційну скаргу, якою просила Центральний апеляційний господарський суд його скасувати, прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 11.02.2020 апеляційну скаргу Фізичної особи Колєснікової Ганни Сергіївни на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 залишено без задоволення; рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі № 912/837/19 залишено без змін.

До Центрального апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі № 912/837/19, в якій апелянт просить скасувати рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі № 912/837/19, ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити; судові витрати покласти на позивача; витребувати у позивача оригінал видаткової накладної №3 від 01.11.2018; призначити у справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: "Чи виконано підписи на кожній сторінці у видатковій накладній №3 від 01.11.2018 Колесніковою Ганною Сергіївною ?".

Апеляційна скарга мотивована тим, що 22.06.2018 ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з Андрєєвою Ганною Сергіївною (після реєстрації шлюбу - Колеснікова Ганна Сергіївна ); відповідно до статей 60, 61, 63 Сімейного кодексу України все майно, крім виключеного з цивільного обороту, набуте у період шлюбу, є спільною сумісною власністю, тому рішення у справі про стягнення заборгованості з дружини порушує його права на об`єкт (грошові кошти) спільної сумісної власності подружжя.

Апеляційна скарга подана у порядку частини 1 статті 254 Господарського процесуального кодексу України особою, яка не брала участі у справі, якщо рішення у справі стосується прав та обов`язків апелянта.

Апелянт посилається на те, що розгляд справи №912/837/19 фактично відбувся без участі та повідомлення відповідача у справі - Колеснікової Ганни Сергіївни , тому місцевий господарський суд не звернув увагу на те, що договір поставки від 04.06.2018 не міг бути укладений відповідачем як Фізичною особою - підприємцем Колесніковою Ганною Сергіївною, оскільки прізвище на Колеснікову вона змінила після шлюбу - 22.06.2018 . Оскільки розгляд справи без участі представника відповідача, Колеснікова Ганна Сергіївна була позбавлена можливості поставити під сумнів підпис на видатковій накладній від 01.11.2018, за якою здійснено стягнення за рішенням суду. Апелянт зазначає, що Колеснікова Ганна Сергіївна наполягає на тому, що не підписувала видаткової накладної від 01.11.2018 та не отримувала товар, підстав не довіряти Колесніковій Ганні Сергіївні у апелянта немає.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.03.2020 (колегією суддів у складі: головуючий суддя - Орєшкіна Е.В. (доповідач), судді Широбокова Л.П., Кузнецова І.Л.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19; розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 15.04.2020.

10.04.2020 від представника Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач проти апеляційної скарги заперечує та просить відмовити у призначенні експертизи та у задоволенні апеляційної скарги. Позивач не погоджується із доводами апелянта, що стягнуті з відповідача за рішенням кошти є спільною сумісною власністю із апелянтом, посилаючись на те, що спільна сумісна власність подружжя визначається не лише фактом придбання його під час шлюбу, але і спільністю участі подружжя коштами або працею в набутті майна, при цьому, майно, яке придбане та використовується у підприємницькій діяльності необхідно розглядати як приватну власність.

Позивач також не погоджується із заявленим клопотанням апелянта про призначення експертизи, посилаючись на те, що Колеснікова Ганна Сергіївна зверталася до апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій посилалась на обставини непідписання видаткової накладної від 01.11.2018, постановою апеляційного господарського суду від 11.02.2020 надано оцінку вказаним доводам. Крім того, у період карантину у Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича відсутня можливість відвідати архів для надання оригіналів документів для експертизи.

У зв`язку з впровадженням карантинних заходів в Україні та обмеженням руху транспорту представник Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича просить розглянути справу без участі його та його довірителя.

У зв`язку з встановленням на період дії карантинних заходів в Україні тимчасово особливого режиму роботи Центрального апеляційного господарського суду на виконання Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" зі змінами, враховуючи Рекомендації Ради суддів України викладених у листі № 9рс-186/20 від 16 березня 2020 року, на виконання рішення зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду, оформленого протоколом зборів суддів №1 від 17.03.2020 та рішення зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду, оформленого протоколом зборів суддів №3 від 31.03.2020 року розгляд справи №912/837/19, призначений у судове засідання на 15.04.2020, не відбувся.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.04.2020 (колегією суддів у складі: головуючий суддя - Орєшкіна Е.В. (доповідач), суддів Широбокової Л.П., Кузнецова І.Л.) розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 призначений в судове засідання на 27.05.2020.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.05.2020 (колегією суддів у складі: головуючий суддя - Орєшкіна Е.В. (доповідач), судді Широбокова Л.П., Кузнецова І.Л.) задоволено клопотання адвоката Федосєєвої Тетяни Юріївни (представника ОСОБА_1, Колєснікової Ганни Сергіївни ) про участь в режимі відеоконференції із забезпеченням її участі в Оболонському районному суді міста Києва.

27.05.2020 було здійснено спробу входу до системи відеоконференцзв`язку TrueConf, в результаті якого у програмі з`явився напис "Кількість користувачів на сервері перевищено", внаслідок цього було неможливо зайти до системи TrueConf та здійснити відеоконференцію, тобто виникли технічні проблеми, що унеможливили участь адвоката Федосєєвої Тетяни Юріївни (представника ОСОБА_1, Колєснікової Ганни Сергіївни ) у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.05.2020 (колегією суддів у складі: головуючий суддя - Орєшкіна Е.В. (доповідач), суддів Широбокової Л.П., Кузнецова І.Л.) розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 відкладений в судове засідання на 27.07.2020.

27.07.2020 від представника Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича надійшли (електронною поштою) пояснення, в яких позивач повідомляє про неотримання апеляційної скарги, підтримання заперечень, які надані у відзиві на апеляційну скаргу та просить розглянути справу без участі його представника.

27.07.2020 від адвоката Федосєєвої Тетяни Юріївни (представника ОСОБА_1, Колєснікової Ганни Сергіївни ) надійшла заява, в якій представник апелянта та відповідача наполягає на задоволення клопотань, заявлених в апеляційній скарзі про витребування у позивача оригіналу видаткової накладної №3 та призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

У судове засідання, яке відбулося 27.07.2020, представники сторін та апелянта не з`явилися, про день, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

Враховуючи, що апеляційне провадження відкрите 16.03.2020; явка представників учасників процесу у судове засідання обов`язковою не визнавалась; позивачем наданий відзив на апеляційну скаргу; апелянтом не наведено доводів щодо неможливості розгляду скарги без участі його представника; сторони не скористалися правом взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використання власних технічних засобів, апеляційний господарський суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу без участі представників учасників процесу.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю.

Відповідно до статі 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем в статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, реалізація конституційного права на оскарження судового рішення названим Законом ставиться в залежність від положень процесуального закону.

У відповідності до пунктів 1, 3 частини 2 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Виходячи із принципу гарантування Конституцією України судового захисту конституційних прав і свобод, судова діяльність має бути спрямована на захист цих прав і свобод від будь-яких посягань шляхом забезпечення своєчасного та якісного розгляду конкретних справ.

Згідно зі статтею 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Частиною першою статті 254 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Таким чином, законодавець визначив коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її право; інтерес; обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Разом з цим, апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що оскаржуване судове рішення, особою не залученою до участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи зачіпає оскаржуване судове рішення безпосередньо права та обов`язки скаржника, та лише після встановлення таких обставин вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі №910/22354/15, від 19.06.2018 у справі №910/18705/17, від 11.07.2018 у справі №911/2635/17.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі пункту 4 частини 3 статті 277 Господарського процесуального кодексу України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь - якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 264 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, в зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 з Колеснікової Ганни Сергіївни на користь Фізичної особи-підприємця Петренко Миколи Миколайовича стягнуто 35 560,29 грн. боргу з урахуванням інфляційних втрат, 3 736,40 грн. пені, 3 475,50 грн. штрафу, 311 грн. 3% річних та 1 921 грн. витрат по сплаті судового збору.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що в його мотивувальній частині відсутні висновки суду про права та обов`язки ОСОБА_1 , у резолютивній частині рішення не вказано про права та обов`язки ОСОБА_1 .

За таких обставин апеляційний господарський суд дійшов до висновку, що рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 жодним чином не зачіпає прав апелянта.

Посилання ОСОБА_1 на те, що стягнута сума заборгованості є спільною сумісною власністю відхиляються апеляційним господарським судом.

Статтею 57 Сімейного кодексу України визначено перелік видів особистої приватної власності одного з подружжя та підстави її набуття.

Підстави набуття права спільної сумісної власності подружжя (тобто перелік юридичних фактів, які складають підстави виникнення права спільної сумісної власності на майно подружжя) визначені в статті 60 Сімейного кодексу України.

За змістом цієї норми майно, набуте за спільні кошти подружжя за час шлюбу, належить дружині та чоловіку на праві спільної сумісної власності.

Статтею 61 Сімейного кодексу України передбачено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути: будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту; заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи, одержані одним із подружжя; речі для професійних занять (музичні інструменти, оргтехніка, лікарське обладнання тощо), придбані за час шлюбу для одного з подружжя. Якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Таким чином, належність майна до спільної сумісної власності подружжя визначається не тільки фактом придбання його під час шлюбу, але і спільною участю подружжя коштами або працею в набутті майна. Застосовуючи цю норму права (статті 60 Сімейного кодексу України) та визнаючи право спільної сумісної власності подружжя на майно, суд повинен на підставі доказів встановити не тільки факт набуття майна під час шлюбу, але й той факт, що джерелом його набуття є спільні сумісні кошти подружжя або їх спільна праця.

Відповідно до статті 63 Сімейного кодексу України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Право подружжя на розпоряджання майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя регулюється положеннями статті 65 Сімейного кодексу України.

Так, статтею 65 Сімейного кодексу України визначено, що дружина, чоловік розпоряджаються майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за взаємною згодою. При укладенні договорів одним із подружжя вважається, що він діє за згодою другого з подружжя. Дружина, чоловік має право на звернення до суду з позовом про визнання договору недійсним як такого, що укладений другим із подружжя без її, його згоди, якщо цей договір виходить за межі дрібного побутового. Для укладення одним із подружжя договорів, які потребують нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, а також договорів стосовно цінного майна, згода другого з подружжя має бути подана письмово. Згода на укладення договору, який потребує нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, має бути нотаріально засвідчена. Договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї.

Згідно із частинами 1, 2 статті 52 Цивільного кодексу України, фізична особа -підприємець відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення; фізична особа -підприємець, яка перебуває у шлюбі, відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм особистим майном і часткою у праві спільної сумісної власності подружжя, яка належатиме їй при поділі цього майна.

Отже, майно фізичної особи-підприємця, яке придбане за кошти від своєї діяльності підприємця і не в інтересах сім`ї та використовується в його підприємницькій діяльності з метою отримання прибутку, слід розглядати як його особисту приватну власність відповідно до статті 57 Сімейного кодексу України, а не як об`єкт спільної сумісної власності подружжя, який підпадає під регулювання статей 60, 61 Сімейного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 18.05.2018 у справі № 6-1327цс15, в постанові Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №2-1316/12.

При цьому апеляційний господарський суд враховує право, передбачене статтею 12 Цивільного кодексу України, главою 13 Господарського кодексу України, фізичної особи використовувати у своїй підприємницькій діяльності будь-яке належне їй майно.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 264 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Оскільки апеляційним господарським судом з`ясовано, що оскаржуваним рішенням не вирішувалось питання про права, інтереси та обов`язки ОСОБА_1 щодо жодної із сторін та відносно предмету спору, апеляційне провадження підлягає закриттю.

У зв`язку із закриттям апеляційного провадження клопотання ОСОБА_1 , заявлені в апеляційній скарзі про витребування у позивача оригіналу видаткової накладної №3 від 01.11.2018 та призначення у справі почеркознавчої експертизи, на вирішення якої запропоновано поставити питання: "Чи виконано підписи на кожній сторінці у видатковій накладній №3 від 01.11.2018 Колесніковою Ганною Сергіївною ?" не підлягають задоволенню.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Враховуючи, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору, апеляційним господарським судом розподіл судового збору за розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 не здійснюється.

Керуючись положенням статтями 234, 235, 264, 281 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 09.10.2019 у справі №912/837/19 закрити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту до Верховного Суду.

Повний текст ухвали складено - 28.07.2020.

Головуючий суддя Е.В. Орєшкіна

Суддя Л.П. Широбокова

Суддя І.Л. Кузнецова