УХВАЛА

21 липня 2020 року

м. Київ

Справа № 905/2339/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Баранець О.М. - головуючий, Стратієнко Л.В., Студенець В.І.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»

на ухвалу Господарського суду Донецької області

у складі судді Левшина Я.О.

від 27.01.2020

та постанову Східного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Гребенюк Н.В., Білецька А.М., Чернота Л.Ф.

від 12.05.2020

за результатами розгляду зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент»

про стягнення штрафу в розмірі 772 080,00 грн,

у справі № 905/2339/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»

про стягнення основного боргу у розмірі 983 715,90 грн, 3% річних у розмірі 64 728,00 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» 17.06.2020 звернулось до Верховного Суду, через Східний апеляційний господарський суд, з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.01.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 у справі № 905/2339/19.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 06.07.2020 визначено склад колегії суддів: Баранець О.М. - головуючий, Стратієнко Л.В., Студенець В.І.

Дослідивши матеріали касаційної скарги та додані до неї документи, суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Відповідно до частини другої статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

У поданій касаційній скарзі скаржник просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 у справі № 905/2339/19, якою апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на ухвалу господарського суду Донецької області від 27.01.2020 у справі № 905/2339/19 залишено без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 27.01.2020 у справі № 905/2339/19 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технохімреагент» про стягнення штрафу в розмірі 772 080,00 грн - повернуто заявнику на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Постановляючи оскаржувані судові рішення, господарські суди виходили з того, що заявник звернувся із зустрічним позовом після закінчення встановленого судом процесуального строку для такого звернення.

В обґрунтування доводів касаційної скарги, скаржник посилається, зокрема, на те, що строк подання зустрічного позову ним пропущено лише на декілька днів. Скаржник також зазначає, що при прийнятті оскаржуваних судових рішень, суди попередніх інстанцій не врахували причини і обставини пропуску строку подання зустрічної позовної заяви та не застосували норми статей 119 та 236 Господарського процесуального кодексу України

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України. встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частиною 8 статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що господарським судом відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» було надано 15-ти денний строк з дня вручення ухвали від 27.12.2019 про відкриття провадження по справі для подання відзиву на позов. Відповідну ухвалу суду отримано відповідачем 31.12.2019, що підтверджується поштовим повідомленням вх. № 01-30/1146 від 10.01.2020. Отже, останнім днем строку для пред?явлення зустрічної позовної заяви було 15.01.2020.

15.01.2020 відповідачем подано клопотання про продовження процесуального строку, встановленого судом для подання відзиву на позовну заяву.

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву та ухвалою від 15.01.2020 продовжив строк для подання відзиву на позовну заяву до 22.01.2020.

Натомість, Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» звернулось до суду з зустрічною позовною заявою лише 24.01.2020, тобто після закінчення процесуального строку для такого звернення.

Відповідно до положень частини шостої статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Обмеження, пов`язані із встановленням строків подачі зустрічного позову та можливістю продовжити цей строк до початку розгляду справи по суті, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання розумних строків розгляду справи, що є легітимною метою. За своїм змістом такі обмеження не шкодять самій суті права доступу до суду, оскільки сторона у справі, у такому випадку, не позбавлена можливості звернутися з цим позовом у загальному порядку.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому суди, використовуючи свої дискреційні повноваження, у кожному конкретному випадку, на підставі поданих заявниками доказів, приймають рішення про визнання тих чи інших причин поважними чи навпаки.

У той же час доводи касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» спрямовують суд до втручання у фактичну складову судових рішень, прийнятих судами попередніх інстанцій, тобто до необхідності надання оцінки доказам поважності пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 125 Конституції України Верховний Суд є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави. Тим самим Верховний Суд за допомогою загальної правозастосовчої діяльності дозволяє досягнути індивідуального блага.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статті 236 Господарського процесуального кодексу України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Таким чином, призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх осіб перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Ухвала Господарського суду Донецької області від 27.01.2020 та постанова Східного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 у справі № 905/2339/19 постановлені з дотриманням положень частини шостої статті 180 Господарського процесуального кодексу України. Скаржником не наведено іншого застосування судами зазначеної правової норми при вирішенні судових справ.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, зокрема і у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» заява № 52854/99).

Не можна розглядати перегляд, як замасковану апеляцію. Відступи від цього принципу виправдані лише тоді, коли вони необхідні за обставин суттєвого та неспростовного характеру.

В контексті викладеного Суд вважає за необхідне зазначити, що Рекомендацією № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 Рекомендації, скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу.

Використання касаційним судом оціночних чинників, зокрема, таких понять, як: «суспільний інтерес», «значення для формування єдиної правозастосовчої практики», «малозначні справи», тощо, виходячи з високого статусу Верховного Суду, не повинні викликати думку про наявність певних ризиків, оскільки у деяких випадках вирішення питання про можливість касаційного оскарження має відноситися до його дискреційних повноважень і застосування Судом таких повноважень не може вважатися обмеженням доступу особи до процесу правосуддя.

Виходячи з наведеного, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.01.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 у справі № 905/2339/19, оскільки правильне застосування судами попередніх інстанцій норм Господарського процесуального кодексу України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 235, 293 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.01.2020 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.05.2020 у справі № 905/2339/19.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження з доданими до скарги матеріалами направити особі , яка подавала касаційну скаргу, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді Л. Стратієнко

В. Студенець