УХВАЛА

м. Київ

22.07.2020Справа № 910/7107/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Гулевець О.В. за участю секретаря судового засідання Капішон В.В. розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Акціонера ОСОБА_1

до 1) Фонду державного майна України

2) Публічного акціонерного товариства «Центренерго»

3) Кабінету Міністрів України

про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсною пропозицію та визнання недійсним розпорядження

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2

до 1)Фонду державного майна України

2) Публічного акціонерного товариства «Центренерго»

3) Кабінету Міністрів України

про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсною пропозицію та визнання недійсним розпорядження

за участю представників:

від ОСОБА_1 : не з`явився

від ОСОБА_2: не з`явився

від Фонду державного майна України: не з`явився

від ПАТ «Центренерго»: не з`явився

від Кабінету Міністрів України: Штокман А.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонер ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Фонду державного майна Україна та Публічного акціонерного товариства «Центренерго» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 25.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову, залучено до участі у справі в якості відповідача 3 - Кабінет Міністрів України, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 24.06.2020.

25.05.2020 до суду звернувся ОСОБА_2 з позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «Центренерго», Кабінету Міністрів України, в якому просить:

- визнати незаконними дії Фонду державного майна України та Наглядової ради Публічного акціонерного товариства "Центренерго", зокрема, але не виключно щодо ініціювання, рекомендування, схвалення тощо розгляду питання щодо зміни керівника ПАТ «Центренерго»;

- зобов`язати Фонд державного майна України та Наглядову раду Публічного акціонерного товариства "Центренерго" відновити становище, яке існувало до порушення прав позивача, як акціонера Публічного акціонерного товариства "Центренерго";?

- визнати недійсною пропозицію Фонду державного майна України до Кабінету Міністрів України щодо призначення ОСОБА_5 виконуючим обов`язки генерального директора Публічного акціонерного товариства "Центренерго";

- визнати недійсним Розпорядження Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2020 року № 205-р "Про погодження призначення ОСОБА_5 виконуючим обов`язки генерального директора акціонерного товариства "Центренерго".

Господарський суд міста Києва ухвалою від 25.05.2020 прийняв позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 у справі № 910/7107/20 до розгляду, об`єднав позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_2 в одне провадження з первісним позовом у справі №910/7107/20.

12.06.2020 через загальний відділ діловодства суду надійшла заява відповідача 1 про закриття провадження у справі №910/7107/20.

24.06.2020 у судовому засіданні суд відклав розгляд клопотання відповідача -1 про закриття провадження у справі.

У судовому засіданні 24.06.2020 представник відповідача 3 надав суду відзив на позов ОСОБА_1 та відзив на позов ОСОБА_2 , клопотання про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та за позовом ОСОБА_2 в частині позовних вимог до Кабінету Міністрів України про визнання недійсним Розпорядження Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2020 року № 205-р "Про погодження призначення ОСОБА_5 виконуючим обов`язки генерального директора акціонерного товариства "Центренерго".

У судовому засіданні 24.06.2020 у зв`язку з неявкою позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору суд оголосив про відкладення підготовчого засідання на 22.07.2020.

У судове засідання 22.07.2020 з`явився представник Кабінету Міністрів України.

Позивач та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у судове засідання повторно не з`явилися, про підготовче засідання належним чином повідомлені, клопотань про відкладення підготовчого засідання або про розгляд справи без участі осіб до суду не подали.

Представники відповідача 1 та відповідача 2 у судове засідання не з`явилися, про підготовче засідання належним чином повідомлені, клопотань про відкладення підготовчого засідання або про розгляд справи без участі представників до суду не подали.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність залишення даного позову без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд справи господарським судом. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при невчиненні позивачем певних дій.

Так, ухвалою від 25.05.2020 Господарський суд міста Києва призначив підготовче засідання у справі на 24.06.2020 та попередив позивача про те, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин документів або нез`явлення його представника у судове засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України може бути залишений без розгляду.

24.06.2020 у зв`язку з неявкою позивача за первісним позовом та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору суд відклав підготовче засідання на 22.07.2020.

Про відкладення підготовчого засідання на 22.07.2020 представник позивача був повідомлений належним чином шляхом направлення позивачу за первісним позовом та третій особі, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ухвалу про виклик в судове засідання.

В ухвалі від 24.06.2020 про виклик в судове засіданні на 22.07.2020 суд визнав явку позивача за первісним позовом та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у судове засідання обов`язковою та роз`яснив наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, передбачені ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Однак, у судове засідання 22.07.2020 позивач за первісним позовом та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору не з`явилися.

Відповідно до змісту ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 43 Господарського процесуального кодексу України зобов`язує учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зокрема, процесуальний закон наділяє учасників справи правом подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Господарський процесуальний кодекс України встановляє обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

Неявка представника позивача та відсутність будь-яких клопотань унеможливлює суд з`ясувати чи підтримує на цей час позивач та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору позовні вимоги, а також чи наявні клопотання, подання яких може бути здійснене до початку розгляду справи по суті.

На переконання суду, неподання позивачем та третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17 та від 04.09.2018 у справі №910/14047/17.

З урахуванням наведеного, оскільки позивач та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору у судові засідання 24.06.2020 та 22.07.2020 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомляли, з огляду на те, що неявка позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору перешкоджає розгляду справи, всебічному, повному і об`єктивному розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «Центренерго» та Кабінету Міністрів України про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсною пропозицію та визнання недійсним розпорядження на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку із залишенням позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без розгляду, суд залишає без розгляду заявлені відповідачем 3 клопотання про залишення позову ОСОБА_2 без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 226 ГПК України та клопотання про закриття провадження у справі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Акціонера ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «Центренерго», Кабінету Міністрів України про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсною пропозицію та визнання недійсним розпорядження - залишити без розгляду.

Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_2 до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «Центренерго», Кабінету Міністрів України про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання недійсною пропозицію та визнання недійсним розпорядження - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 27.07.2020.

Суддя О.В. Гулевець