УХВАЛА

м. Київ

15.07.2020Справа № 908/1372/20

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Фізичної особи-підприємця Савченко Наталії Анатоліївни

до 1) Національної поліції України 2) Державної казначейської служби України 3) Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві

про стягнення 371.779,31 грн

ВСТАНОВИВ:

08.07.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Савченко Наталії Анатоліївни до Національної поліції України, Національної поліції України, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві про стягнення 371.779,31 грн, з яких 271.779,31 грн майнової шкоди та 100.000,00 грн моральної шкоди, завданих незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю посадових та службових осіб Національної поліції України.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Виходячи з аналізу вимог ст. 172 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обов`язок позивача направити відповідачу копії доданих до позовної заяви документів не залежить від того чи є у наявності у відповідача дані документи.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач в якості належних доказів надіслання відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв`язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

З наданих описів вкладення у цінний лист від 29.05.2020 вбачається, що відповідачам не надіслано наступні документи, які наведені в додатку в позовній заяві: витяги з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, ФОП та ГФ щодо позивача, щодо відповідача 1, щодо відповідача 2, щодо відповідача 3.

Отже, фактично позивач всупереч вимог ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України на свій власний розсуд, вибірково направив на адресу відповідача документи, тобто не всі документи, що додані до позовної заяви.

Таким чином, позивачем не надано належних доказів надсилання копії позовної заяви і всіх доданих до неї документів відповідачу у відповідності із ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 164, 172, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- доказів надіслання відповідачам копії витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, ФОП та ГФ щодо позивача, щодо відповідача 1, щодо відповідача 2, щодо відповідача 3.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 15.07.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова