УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

м. Київ

22.07.2020Справа № 910/6957/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., розглянувши матеріали за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд» (04071, м. Київ, вул. Кожум`яцька, буд. 10-А, офіс 2; ідентифікаційний код 41769742) до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКА ТРАНС ЛОГІСТИКА» (01010, м. Київ, вул. Московська, буд. 32/2; ідентифікаційний код 40960674), Державного підприємства «СЕТАМ» (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код 39958500), Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича (18000, Черкаська обл., м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, буд. 31), Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» (18028, Черкаська обл., м. Черкаси, вул. Героїв Холодного Яру, буд. 72; ідентифікаційний код 00203826) про визнання договору недійсним, визнання права власності і витребування майна із чужого незаконного володіння, у справі №910/6957/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКА ТРАНС ЛОГІСТИКА» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд», Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» про визнання недійсними результатів торгів, визнання права власності та скасування арешту, без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «НІКА ТРАНС ЛОГІСТИКА» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд», Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича та Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» про визнання недійсними результатів торгів, визнання права власності та скасування арешту, посилаючись на те, що в наслідок порушення норм законодавства відповідачем-1, відповідачем-2, відповідачем-3, відповідачем-4 під час проведення електронних торгів 29.10.2019 було порушено право власності позивача на належне йому майно, у зв`язку з чим він просить суд визнати недійсним результати проведених 29.10.2019 року електронних торгів з реалізації арештованого майна ПрАТ «АЗОТ» - залізничного вантажного напіввагону №56471303, 01.04.1991 року побудови, тип 5600, модель №12-757, зеленого кольору, через систему електронних торгів арештованого майна (СЕТАМ), результати якого оформлені протоколом №440601 від 29.10.2019 року (лоту №379866), а також визнати недійсними: протокол Державного підприємства «СЕТАМ» №440601 проведення електронних торгів від 29.10.2019 року по лоту №379866; акт Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича про проведені електроні торги від 08.11.2019 року, скасувати арешт накладений на залізничний вантажний напіввагон №56471303, 01.04.1991 року побудови, тип 5600, модель №12-757, зеленого кольору, постановою Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича про арешт майна боржника від 07.06.2019 року ВП №58251249 (ЗВП №57048235) та скасувати арешт накладений на залізничний вантажний напіввагон №56471303, 01.04.1991 року побудови, тип 5600, модель №12-757, зеленого кольору, постановою Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича про опис та арешт майна (коштів) боржника від 19.08.2019 року ЗВП №57048235.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2017 відкрито провадження у справі №910/6957/20 за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні.

03.07.2020 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд» надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКА ТРАНС ЛОГІСТИКА», Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, Приватного акціонерного товариства «АЗОТ» про визнання договору недійсним, визнання права власності і витребування майна із чужого незаконного володіння.

Розглянувши матеріали даної зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

За приписами ч.ч.1-2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з ч.4 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 ст.172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» від 05.03.2009 № 270 розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Таким чином, належним доказом відправлення учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень у поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), надані в оригіналі.

Проте подана до суду зустрічна позовна заява не містить жодних доказів направлення позовної заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Разом тим, відповідно до п.9 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Проте подана Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд» до суду позовна заява не містить такого розрахунку.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до ст.124 Господарського процесуального кодексу України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

До судових витрат відповідно до ст.123 Господарського процесуального кодексу України належать судовий збір, та витрати, пов`язані з розглядом справи, як то витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Разом з тим, відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020 прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становить 2102 грн.

Згідно з п.п.1 п.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання даної позовної заяви до суду) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до вказаної Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до вказаної Інструкції. Платіжне доручення оформляється платником згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Ураховуючи вищенаведене, суд зазначає, що документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Однак позивачем до матеріалів зустрічної позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Крім того, відповідно до п.4 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається із поданої до суду зустрічної позовної заяви, позивач визначив відповідачами у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «НІКА ТРАНС ЛОГІСТИКА», Державне підприємство «СЕТАМ», Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича та Приватне акціонерне товариство «АЗОТ», проте з прохальної частини позовної заяви неможливо встановити кого саме з відповідачів стосуються заявлені позовні вимоги.

За таких обставин, суд зазначає, що позивачу необхідно визначитись з особами до яких пред`явлено позовні вимоги, а також статусом у справі інших зазначених у зустрічному позові осіб.

Разом з тим, відповідно до п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

За приписами ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 4 вказаної статті Кодексу зокрема визначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Згідно з ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ст.78 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем за зустрічним позовом не надано жодних доказів на підтвердження обставин викладених у позовній заяві.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Також, відповідно до ч.4 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем, заявлено, зокрема вимоги про визнання недійсним Договору купівлі-продажу №741-500 від 16.11.2018, утім позивачем не додано до матеріалів зустрічної позовної заяви вказаного договору.

Також п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява має містити, зокрема, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Проте позивачем у зустрічній позовній заяві не зазначено про наявність у нього або у іншої особи оригіналів письмових доказів.

Згідно з ч.5 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, суд зазначає, що позивачу необхідно подати суду документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії зустрічної позовної заяви і доданих до неї документів - оригінали описів вкладення та чеків на оплату поштових послуг, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, належні та допустимі докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, також позивачу необхідно визначитись з особами до яких пред`явлено позовні вимоги, а також статусом у справі інших зазначених у зустрічному позові осіб та подати документи на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також оскаржуваний договір купівлі-продажу, або мотивовані та документально підтвердженні пояснення щодо неможливості надання вказаних доказів, а також підтвердження про наявність у позивача чи іншої особи оригіналів документів, копії яких додаються до позовної заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 162, 164, 172, 174, ч.2 ст.232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд» без руху.

Встановити Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Труд» строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 3 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання: 22.07.2020.

Суддя Я.В. Маринченко