УХВАЛА

09 липня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/10890/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Кондратова І. Д., Студенець В. І.,

розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Укрнафта"

про відвід колегії суддів у складі Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О. А., Студенець В. І.

від розгляду справи № 910/10890/19

за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України

до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта"

про стягнення пені за несвоєчасно сплачені дивіденди в розмірі 1 506 487 342,30 грн,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2020 року Заступник Генерального прокурора звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через Північний апеляційний господарський суд з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.08.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2020 у справі № 910/10890/19.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 09.06.2020 для розгляду справи № 910/10890/19 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у складі: Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О. А., Студенець В. І.

Ухвалою від 17.06.2020 Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду (Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О. А., Студенець В. І.) відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.08.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2020 у справі № 910/10890/19. Касаційну скаргу призначено до розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

08 липня 2020 року до Суду надійшла заява Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" № 01/01/01-686 від 03.07.2020 про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду головуючого судді Губенко Н. М., суддів Кролевець О. А., Студенець В. І.

Подана заява обґрунтована наявністю обставин, які вказують на упередженість та необ`єктивність суддів касаційної інстанції, що унеможливлюють їх подальшу участь у розгляді касаційної скарги у даній справі. Зокрема, Публічне акціонерне товариство "Укрнафта" вважає, що касаційна скарга Заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.08.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2020 у справі № 910/10890/19 прийнята до касаційного провадження з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки до неї не додано документів на підтвердження повноважень Заступника Генерального прокурора Мустеци І. В., що її підписав. На думку заявника, суддя-доповідач Губенко Н. М. відповідно до вимог частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України зобов`язана була постановити ухвалу про залишення касаційної скарги без руху. Натомість така ухвала не була постановлена, а Суд вдався до вчинення не передбачених процесуальним законодавством дій: до самостійного пошуку доказів наявності у Заступника Генерального прокурора повноважень на підписання касаційної скарги. Також Публічне акціонерне товариство "Укрнафта" наголошує, що в своїх запереченнях проти відкриття касаційного провадження, які були відхилені Судом в ухвалі від 17.06.2020, звертало увагу, що відповідно до статті 21 Закону України "Про прокуратуру" та пункту 2 Положення про службове посвідчення прокурора, службове посвідчення прокурора є єдиним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження. Таким чином заявник вважає, що зазначені вище обставини вказують на прихильне ставлення колегії суддів Касаційного господарського суду у складі головуючого судді Губенко Н. М., суддів Кролевець О. А., Студенець В. І. до органів прокуратури та на упереджене ставлення до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта".

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 09.07.2020 для розгляду справи № 910/10890/19 у зв`язку із відпусткою судді Кролевець О. А. визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у складі: Губенко Н. М. - головуючий, Кондратова І. Д., Студенець В. І.

Розглянувши вказану заяву колегія суддів дійшла висновку про її необґрунтованість, з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначено статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

У силу положень частин 2, 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частин 1-3 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 1311 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014, який набрав чинності з 15.07.2015, визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України та статтею 1 передбачено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до частин 4 та 5 статті 6 Закону України "Про прокуратуру" інформація про діяльність прокуратури оприлюднюється в загальнодержавних та місцевих друкованих засобах масової інформації і на офіційних веб-сайтах органів прокуратури. Органи прокуратури оприлюднюють видані ними нормативно-правові акти з питань організації та діяльності прокуратури України в порядку, встановленому законом. Згідно із частиною 1 статті 7 зазначеного Закону систему прокуратури України становлять:

1) Офіс Генерального прокурора;

2) обласні прокуратури;

3) окружні прокуратури;

4) пункт 4 частини першої статті 7 виключено

5) Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що Офіс Генерального прокурора очолює Генеральний прокурор, який має двох перших заступників та заступників, а також заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно із офіційним веб-сайтом Офісу Генерального прокурора, Мустеца Ігор Васильович призначений на посаду заступника Генерального прокурора з 02 квітня 2020 року.

Дана інформація відображена у відкритому доступі та є загальновідомим фактом.

Відповідно до офіційних веб-ресурсів мережі Інтернет перевіряються повноваження не лише органів прокуратури, а й керівників, членів виконавчих органів, інших осіб, що діють від імені юридичних осіб в порядку самопредставництва, адвокатів, тощо.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява №35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016), а також неодноразово наголошує, що реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог. Надмірний формалізм у вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до положень частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, самі по собі прийняті у справі процесуальні та судові рішення не можуть бути підставою для відводу без надання стороною, яка заявляє відвід, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів проявлення зазначеними суддями саме необ`єктивності чи упередженості при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оцінивши доводи, які викладені в заяві про відвід, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що заявлений Публічним акціонерним товариством "Укрнафта" відвід колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду головуючого судді Губенко Н. М., суддів Кролевець О. А., Студенець В. І. є необґрунтованим.

На підставі викладеного та керуючись статтями 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" про відвід колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду головуючого судді Губенко Н. М., суддів Кролевець О. А., Студенець В. І. від розгляду справи № 910/10890/19 визнати необґрунтованою.

2. Передати матеріали справи № 910/10890/19 на автоматичний розподіл для визначення судді з розгляду заяви Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" про відвід колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду головуючого судді Губенко Н. М., суддів Кролевець О. А., Студенець В. І. від розгляду справи № 910/10890/19.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді І. Д. Кондратова

В. І. Студенець