РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.07.2020Справа № 910/18967/19

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Чинчин О.В., за участю секретаря судового засідання Бігми Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» (03067, м. Київ, вул. Машинобудівна, 21; ідентифікаційний код: 43103766)

до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» (01010, м. Київ, вул. Омеляновича-Павленка, буд. 4/6; ідентифікаційний код: 23527052)

про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити дії

Представники учасників справи:

від позивача: Якобчук О.М.;

від відповідача: Каравасілі Х.М.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

27.12.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» з вимогами до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обгрунтовані наявністю підстав для визнання протиправним, скасування рішень про державну реєстрацію права власності на квартири №3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 21 та зобов`язання відповідача передати вказані квартири позивачу.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів, а також заяву про забезпечення позову, в якій позивач просив суд накласти арешт на квартири №3, №144 та №145, які знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.01.2020 відкрито провадження у справі №910/18967/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 06.02.2020; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.01.2020 відмовлено у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» про забезпечення позову.

29.01.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач вказав на те, що статус «службової» надається квартирі виконавчим комітетом адміністрації на підставі прийнятого нею рішення, тоді як позивачем не надано жодного доказу на підтвердження факту присвоєння спірним квартирам статусу «службових».

Крім того, відповідач зауважив, що з огляду на норми Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», якими встановлено завдання та мету діяльності об`єднання, визначено, що є спільним майном, яким розпоряджається ОСББ, позивачем не доведено порушення прав, за захистом яких позивач може звертатися до суду, як ОСББ.

Також, відповідач вказав на те, що реєстрація права власності позивача на спірні квартири була проведена відповідно до вимог законодавства України, а твердження позивача про порушення державним реєстратором (приватним нотаріусом) норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження», Закону України «Про інвестиційну діяльність», Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» є без підставними.

06.02.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому позивач просив суд витребувати у відповідача всі додаткові угоди до Угоди №28 від 04.10.2010; докази виконання відповідачем п. 3.3 та п. 3.4 Угоди; витребувати у ДП «ВО «Київприлад» докази на виконання п. 3.3 Угоди.

06.02.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, з якої вбачається, що порушенням своїх прав позивач вважає непередання саме позивачу 1% службової площі від загальної площі квартир у будинку 21 по вул. Машинобудівна у м. Києві.

Крім того, позивач просив суд залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державне підприємство «Виробниче об`єднання «Київприлад».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.02.2020 частково задоволені подані позивачем клопотання про витребування доказів (разом з позовною заявою та 06.02.2020); витребувано у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належним чином засвідчену копію реєстраційної справи щодо об`єктів нерухомого майна: квартири №3 по вул. Машинобудівна, 21 у м. Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; квартири №144 по вул. Машинобудівна, 21 у м. Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; квартири №145 по вул. Машинобудівна, 21 у м. Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Витребувано у Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд»: - належним чином засвідчені копії всіх додаткових угоди до Угоди №28 про спільне будівництво житлового будинку на перетині вул. Генерала Тупікова і пров. Металістів, 2 від 04.10.2000 року; - письмові пояснення з посиланням на належні докази щодо передачі 2% службового житла на виконання п.3.3. Угоди №28 про спільне будівництво житлового будинку на перетині вул. Генерала Тупікова і пров. Металістів, 2 від 04.10.2000 року.

Витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» письмові пояснення з посиланням на належні докази щодо підстав перебування квартир №3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 у користуванні фізичних осіб.

У підготовчому засіданні 06.02.2020 судом було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державного підприємства «Виробниче об`єднання «Київприлад».

У підготовчому засіданні 06.02.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку проведення підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на 03.03.2020.

13.02.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

28.02.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

28.02.2020 до Господарського суду міста Києва від Департаменту з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшли копії матеріалів реєстраційних справ по квартирам №3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21.

03.03.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державного підприємства «Виробниче об`єднання «Київприлад».

У підготовчому засіданні 03.03.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні вказаного клопотання позивача; закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 08.04.2020.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, зважаючи на період карантину, визначений постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 №211 із змінами, внесеними згідно Постанов КМ, з урахуванням рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, а також листа Ради суддів України від 16.03.2020р. 9/рс-186/20, у судовому засіданні 08.04.2020 судом було оголошено перерву без визначення дати та часу наступного судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2020 судове засідання у справі №910/18967/19 призначено на 28.05.2020.

У судовому засіданні 28.05.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення судового засідання на 24.06.2020.

У судовому засіданні 24.06.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення судового засідання на 09.07.2020.

07.07.2020 позивачем подано клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, понесених на правову допомогу адвоката.

09.07.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи разом з доданими до неї документами.

У судовому засіданні 09.07.2020 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про залишення вказаної заяви без розгляду на підставі ст. 80 Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні 09.07.2020 представник позивача надав усні пояснення по справі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 09.07.2020 надав усні пояснення по суті спору, проти задоволення позову заперечив.

У судовому засіданні 09.07.2020 судом було закінчено розгляд справи по суті та оголошено вступну і резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

04.10.2000 між Виробничим об`єднанням «Київприлад» (сторона 1) та Акціонерним товариством Холдинговою компанією «Київміськбуд» (сторона 2) укладено Угоду №28 про спільне будівництво житлового будинку на перетині вул. Генерала Тупікова и провул. Металістів, 2, предметом якої є діяльність сторін по проектуванню та будівництву житлового будинку та інших приміщень на ділянці, що розташована на перетині вул. Генерала Тупікова та провулку Металістів, 2 (т. 1 а.с. 128-131; т. 2 а.с 38-40, 81-83).

Відповідно до п. 3.3 Угоди за рахунок своєї частки житла сторона 1 виконує зобов`язання перед Київською державною адміністрацією по передачі службового житла (2%).

10.02.2003 між сторонами було укладено Додаткову угоду №1 до Угоди №28 від 04.10.2000, в якій сторони дійшли згоди викласти п. 3.3 Угоди у новій редакції, зазначивши, що сторона 1 отримує від сторони 2 грошову компенсацію за понесені витрати по освоєнню та утриманню земельної ділянки на перетині вул. Генерала Тупікова та пров. Металістів, 2 у Слом`янському районі міста Києва в сумі згідно з п. 5 Розрахунку 1 додатку 1 до Додаткової Угоди. Сторона 1 залишає стороні 2 для розрахунку з Київською міською державною адміністрацією 2% та 5% загальної площі від своєї частки житла (12% загальної площі квартир у будинку) згідно з п. 3 Розрахунку 1 Додатку 1 до Додаткової Угоди (т. 2 а.с. 4-5, 40-41, 83-84).

Крім того, вказаною Додатковою угодою сторони доповнили розділ 4 Угоди №28 від 04.10.2000 пунктом 4.7 наступного змісту: «сторона 2 разом із своєю частиною (5% та 2%) своє частки 88% від загальною площі квартир будинку передає у встановленому порядку Київській міській державній адміністрації загальну площу 2407,20 кв.м, в тому числі 288,86 кв.м (5% та 2%) частки від 12% загальної площі сторони 1, яку остання залишає стороні 2 для розрахунків на підставі п. 5а,б розрахунку 2 додатку 2 до Додаткової Угоди».

Згідно з п. 4.1 Угоди сторона 2 приймає на себе функції інвестора та підрядчика по будівництву об`єкту, а також функції замовника (в частині, що передає сторона 1).

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 31.01.2006 №103 затверджено Акт від 28.12.2005 державної приймальної комісії з прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту «Житловий будинок №1 и №2 (по генплану) за адресою: провулок Металістів,2 (вул. Деснянська) - будівельна адреса, вул. Г.Гонгадзе, 21 (№1 по генплану), вул. Г.Гонгадзе, 21-А (№2 по генплану) - поштова адреса у Солом`янському районі міста Києва та основні показники об`єкта: житловий будинок по вул. Г.Гонгадзе, 21, дата прийняття в експлуатацію - 28.12.2005, житлова площа - 8524 кв.м; загальна площа - 17194,00 кв.м, замовник будівництва - ВО «Київприлад», генпідрядник - ВАТ «ДБК-3», експлуатуюча організація - ТОВ «Новобудова» (т. 1 а.с.30-31).

Як вбачається з Акту державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 28.12.2005, будівництво здійснювалось відповідно до рішення Київської міської ради від 24.06.2004 №339-12/1549 (т.1 а.с. 32-35; т. 2 а.с. 34-35, 89-90).

Рішенням Київської міської ради від 24.06.2004 №339-12/1549, зокрема, затверджено проект відведення земельної ділянки ДП «ВО «Київприлад» для будівництва житлових та громадських будівель і споруд у пров. Металістів, 2 (вул. Деснянська) у Солом`янському районі міста Києва; передати Головному управлінню житлового забезпечення виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) 5% загальної площі будинків (крім службової) відповідно до п. 41 рішення Київради від 18.12.2003 №267/1142 «Про бюджет міста Києва на 2004 рік» (т. 1 а.с. 36-37).

Як вбачається з Розпорядження представника президента України від 04.03.1994 «Про заходи щодо поліпшення санітарного стану міста», з метою поліпшення санітарного стану міста Києва ГоловУКБ, іншим забудовникам та ДКПК «Київпроект» при проектуванні та будівництві жилих будинків передбачати дво та трикімнатні службові квартири для двірників, обладнання їх телефонним зв`язком і прямим зв`язком з об`єднаною диспетчерською системою, а також необхідні санітарно-побутові приміщення, невеликі майстерні, місця для інвентаря та зберігання вторинної сировини; затвердити завдання підприємствам та установам щодо вирішення питань, направлених на поліпшення організації санітарної очистки міста Києва та на створення умов для подальшого поліпшення санітарного стану жилих будинків та прилеглої до них території згідно з додатками 1 та 2; встановити, що службові квартири для двірників визначаються в кожному будинку згідно з нормативами, як правило, на першому поверсі. Службова квартира не може бути виведена зі службових і на проживаючих у ній не може відкриватися особовий рахунок (т. 1 а.с. 41-45).

У Розпорядженні Київської міської державної адміністрації від 29.03.2006 №577 «Про розподіл загальної площі квартир у жилих будинках на 2006 рік» вказано на необхідність взяти до відома, що пунктом 70 рішення Київської міської ради від 27.12.2005 №621/3082 «Про бюджет міста Києва на 2006 рік» встановлено розміри відрахувань від загальної площі квартир у будинках, які вводяться в експлуатацію у 2006 році, або грошових коштів (без ПДВ) на день їх нарахування, які визначаються на підставі експертної оцінки вартості одного квадратного метра загальної площі квартир відповідного будинку (т. 1 а.с. 47-61).

Зокрема, у п. 6.1 вказаного Розпорядження зазначено, що при будівництві житла всіма забудовниками, незалежно від джерел фінансування на всіх земельних ділянках, відведених до 01.01.2003, а також відведених після 01.01.2003, крім зазначених у п. 6.2, - 7% загальної площі квартир: 1) 5% - для забезпечення житла громадян, які перебувають на квартирному обліку в районних у місті Києві державних адміністраціях, відселення з ділянок забудови, старих та непридатних проживання будинків; 2) 2% - на службову площу в будинках, які передаються на баланс експлуатуючим організаціям районних у м. Києві державних адміністрацій по інших жилих будинках - 1% або на договірних засадах, в тому числі нежитловими приміщеннями.

Як вбачається з Акту №1/235 від 2006 року, відповідач передав експлуатуючій організації - ТОВ «Новобудова» квартири №3, №144 та №145 за адресю: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 (загальна площа квартир становить 171,27 кв.м) (т. 2 а.с. 43, 78).

Відповідно до письмових пояснень, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Новобудова» 28.02.2020, товариство зазначило, що житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 був переданий в експлуатацію та обслуговування ТОВ «Новобудова»; квартири №3, №144 та №145 у вказаному будинку були передані ТОВ «Новобудова» для службових потреб на період обслуговування та експлуатації будинку; вказані квартири надавались у тимчасове платне користування фізичним особам на підставі договорів найму (т. 2. а.с. 19).

ТОВ «Новобудова» зазначило, що у зв`язку з передачею 01.07.2019 будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 в управління ОСББ, товариство було достроково розірвано договори найму квартир та повернуто вказані квартири ПрАТ «ХК «Київміськбуд».

Як вбачається з листа ТОВ «Новобудова» вих. №582 від 04.06.2019 (попередньої експлуатуючої організації будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21) квартири №3, №144, №145 були передані товариству від забудовника - ПрАТ «ХК «Київміськбуд» згідно з актом приймання-передачі для службових потреб, без права власності та права відчуження (т. 1 а.с. 62).

Відповідно до Акту від 02.07.2019 ТОВ «Новобудова» повернула відповідачу квартиру №145 та квартиру № 144 за адресю: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 (т. 2 а.с. 52).

Відповідно до Акту від 18.06.2019 ТОВ «Новобудова» повернула відповідачу квартиру №3 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 (т. 2 а.с. 126).

Судом встановлено, що 09.07.2019 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про створення юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» (номер запису 0040644).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно з ч. 18 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, у тримісячний строк з дня державної реєстрації об`єднання забезпечує передачу йому примірника технічної та іншої передбаченої законодавством документації на будинок, а також документа, на підставі якого багатоквартирний будинок прийнято в експлуатацію, технічного паспорта і планів інженерних мереж.

За Актом приймання-передачі багатоквартирного будинку з даховою газовою котельною по вул. Машинобудівна, 21 Товариство з обмеженою відповідальністю «Новобудова» (попередня експлуатуюча організація будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21) передало ОСББ «Машинобудівна, 21» разом з вказаним будинком також технічну та іншу документацію на нього (т. 1 а.с. 63-64).

Судом встановлено, що 23.07.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №32544958; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №3 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (т. 1 а.с. 65-66).

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 10.07.2019; - довідка №02885/0/2-19 від 10.07.2019; акт від 18.06.2019.

Крім того, судом встановлено, що 06.11.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №34072284; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №144 за адресою: м. Київ , вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (т. 1 а.с. 67-68).

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 01.11.2019; - довідка №04671/0/2-19 від 01.11.2019; акт від 18.06.2019.

Також, 06.11.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №34068699; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №145 за адресою: м. Київ , вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (т. 1 а.с. 69-70).

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 01.11.2019; - довідка №04670/0/2-19 від 01.11.2019; акт від 02.07.2019.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач вказує на порушення своїх прав у зв`язку з реєстрацією права власності відповідачем на спірні квартири: квартири №3, №144 та №145 у будинку №21 по вул. Машинобудівній у місті Києві .

Зокрема, позивач зазначає, що вказані квартири не були передані від ТОВ «Новобудова» до ОСББ «Машинобудівна,21» за Актом приймання-передачі багатоквартирного будинку від 19.07.2019.

Як зазначає позивач, дії відповідача щодо звернення у 2019 році з метою державної реєстрації права власності на спірні квартири свідчить про грубе і зухвале недотримання відповідачем Розпорядження Київської міської державної адміністрації №577 від 29.03.2006 «Про розподіл загальної житлової площі у житлових будинках на 2006 рік» і є порушенням правомірних очікувань позивача щодо передачі спірних квартир позивачу.

Крім того, позивач наголошує на тому, що державну реєстрацію права власності на спірні квартири було проведено з порушенням Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України «Про інвестиційну діяльність», Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю».

Зокрема, позивач вказує на те, що відповідач не був інвестором будівництва будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудвна, 21, тоді як державному реєстратору відповідачем були подані витяги з переліку інвесторів.

Водночас, відповідачем не було надано державному реєстратору інформації (зокрема, свідоцтва, копії інших документів, тощо) від Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), необхідну для перевірки можливості проведення державної реєстрації права власності на спірні квартири.

Відповідачем не було надано державному реєстратору свідоцтва про право власності на нерухоме майно, оскільки такі і не могли видаватися, так як спірні квартири призначені для використання у якості службових жилих приміщень.

Крім того, у відповіді на відзив позивач зазначив, що ТОВ «Новобудова» як попередня експлуатуюча організація користувалася спірними квартирами, які були передані відповідачем до ТОВ «Новобудова» за актом №1/235 від 21.09.2006, для службових потреб експлуатуючої організації.

Тому, після прийняття за актом приймання-передачі багатоквартирного будинку по вул. Машинобудівній, 21 від ТОВ «Новобудова» до ОСББ позивач розраховував на виконання відповідачем свого обов`язку щодо передачі вказаних квартир позивачу.

Також, у відповіді на відзив позивач підкреслив, що предмет позову стосується саме невиконання відповідачем п. 6.1 Розпорядження Київської міської державної адміністрації №577 від 29.03.2006 «Про розподіл загальної житлової площі у житлових будинках на 2006 рік».

Враховуючи викладені обставини, позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 47943106 від 25.07.2019, прийняте приватним нотаріусом Паденко Тетяною Миколаївною, та скасувати запис про проведену державну реєстрацію за Приватним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київміськбуд» права власності на квартиру №3 по вул. Машинобудівна, буд. 21 у місті Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

2) визнати протиправним та скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 49594782 від 08.11.2019, прийняте приватним нотаріусом Паденко Тетяною Миколаївною, та скасувати запис про проведену державну реєстрацію за Приватним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київміськбуд» права власності на квартиру №144 по вул. Машинобудівна, буд. 21 у місті Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

3) визнати протиправним та скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 49595070 від 08.11.2019, прийняте приватним нотаріусом Паденко Тетяною Миколаївною, та скасувати запис про проведену державну реєстрацію за Приватним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київміськбуд» права власності на квартиру №145 по вул. Машинобудівна, буд. 21 у місті Києві, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

4) зобов`язати відповідача передати позивачу квартири №3, №144 та №145, що розташовані у багатоквартирному будинку по вулиці Машинобудівна, 21 у місті Києві.

Оцінюючи подані позивачем докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (ч. 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Відповідно до п. 2.1 Статуту ОСББ метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим статутом (т. 1 а.с. 17-27).

Згідно з п. 2.3 Статуту ОСББ завданням та предметом діяльності об`єднання є забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; належного утримання багатоквартирного будинку, прибудинкової території та іншого майна; отримання житлово-комунальних та інших послуг співвласниками належної якості за обгрунтованими цінами; виконання співвласниками своїх зобов`язань; необхідної господарської діяльності у порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до п. 4.3 Статуту ОСББ майно об`єднання утворюється з: 1) майна, переданого йому співвласниками у власність; 2) іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законодавством.

Згідно з ч. 9 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» майно об`єднання утворюється з: 1) майна, переданого йому співвласниками у власність; 2) одержаних доходів; 3) іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом. Майно, придбане об`єднанням за рахунок внесків та платежів співвласників, є їхньою спільною власністю.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання:

- утворювати органи управління, визначати умови та розмір плати за їхню діяльність;

- приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання;

- визначати порядок користування спільним майном відповідно до статуту об`єднання;

- укладати договори;

- виступати замовником робіт з капітального ремонту, реконструкції багатоквартирного будинку;

- встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів;

- здійснювати для виконання статутних завдань господарче забезпечення діяльності об`єднання в порядку, визначеному законом;

- визначати підрядника, укладати договори про управління та експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою;

- здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів;

- захищати права, представляти інтереси співвласників у судах, органах державної влади і органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності;

- використовувати допоміжні приміщення у багатоквартирному будинку для потреб органів управління об`єднання;

- встановлювати сервітути, здавати в оренду допоміжні приміщення та інше спільне майно багатоквартирного будинку.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення).

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

У ст. 15 Житлового кодексу Української РСР зазначено, що виконавчі комітети районних, міських, районних у містах Рад народних депутатів у межах і в порядку, встановлених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР, на території району, міста, району в місті: - здійснюють облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов (частина перша статті 36), а також контроль за станом цього обліку на підприємствах, в установах, організаціях (стаття 41), затверджують рішення про взяття громадян за місцем роботи на облік потребуючих поліпшення житлових умов (стаття 39); - приймають рішення про включення жилих приміщень до числа службових (стаття 118), затверджують рішення загальних зборів членів колгоспу або зборів уповноважених про включення жилих приміщень у будинках колгоспів до числа службових і перелік категорій робітників, яким можуть надаватися такі приміщення (стаття 120).

Відповідно до ст. 118 Житлового кодексу Української РСР службові жилі приміщення призначаються для заселення громадянами, які у зв`язку з характером їх трудових відносин повинні проживати за місцем роботи або поблизу від нього. Жиле приміщення включається до числа службових рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів. Під службові жилі приміщення виділяються, як правило, окремі квартири.

Жилі приміщення, що надаються народним депутатам України на період їх роботи на постійній основі у Верховній Раді України, включаються до числа службових і виключаються з їх числа за рішенням Верховної Ради України за поданням Комісії Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності депутатів.

У ст. 122 Житлового кодексу Української РСР на підставі рішення про надання службового жилого приміщення виконавчий комітет районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів видає громадянинові спеціальний ордер, який є єдиною підставою для вселення у надане службове жиле приміщення.

Відповідно до п. 3 Положення про порядок надання службових жилих приміщень і користування ними в Українській РСР жиле приміщення включається до числа службових рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів за клопотанням адміністрації підприємства, установи, організації. В тих випадках, коли підприємство, установа, організація розташована на території одного населеного пункту (району в місті), а жиле приміщення на території іншого, рішення про його включення до числа службових приймається виконавчим комітетом Ради народних депутатів за місцем знаходження приміщення.

Згідно з п. 5 вказаного Положення облік службових жилих приміщень у всіх будинках, незалежно від їх належності, здійснюється у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів, яка прийняла рішення про включення жилого приміщення до числа службових. Службові жилі приміщення обліковуються в журналі обліку службових жилих приміщень. Оперативний облік належних їм службових жилих приміщень провадять також відповідні підприємства, установи, організації.

Суд зазначає, що спір у справі виник не у зв`язку з тим, що спірні квартири №3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 мають статус «службого житла/службових квартир» (як про це помилково вказує відповідач), а у зв`язку з тим, що вказані квартири були передані ТОВ «Новобудова» (попередній експлуатуючій організації вказаного будинку) відповідачем з метою використання для службових цілей (на виконання Розпорядження Київської міської державної адміністрації №577 від 29.03.2006 «Про розподіл загальної житлової площі у житлових будинках на 2006 рік»), а отже, позивач як експлуатуюча організація вказаного будинку (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку) має право також використовувати вказані спірні квартири для службових цілей.

Однак, відповідач, в порушення Розпорядження Київської міської державної адміністрації №577 від 29.03.2006 «Про розподіл загальної житлової площі у житлових будинках на 2006 рік», вказані спірні квартири позивачу не передав та зареєстрував на них право власності.

Наведеними обставинами спростовуються твердження відповідача стосовно недоведеності порушення прав позивача.

Як встановлено судом, у Розпорядженні Київської міської державної адміністрації від 29.03.2006 №577 «Про розподіл загальної площі квартир у жилих будинках на 2006 рік» вказано на необхідність взяти до відома, що пунктом 70 рішення Київської міської ради від 27.12.2005 №621/3082 «Про бюджет міста Києва на 2006 рік» встановлено розміри відрахувань від загальної площі квартир у будинках, які вводяться в експлуатацію у 2006 році, або грошових коштів (без ПДВ) на день їх нарахування, які визначаються на підставі експертної оцінки вартості одного квадратного метра загальної площі квартир відповідного будинку.

У п. 70 рішення Київської міської ради від 27.12.2005 №621/3082 «Про бюджет міста Києва на 2006 рік» зазначено, що починаючи з 2006 року при відведенні земельних ділянок для будівництва жилих будинків слід передбачати передачу виконавчому органу Київської міської ради - Київській міській державній адміністрації (Головному управлінню житлового забезпечення) - 7 % загальної площі в цих жилих будинках (крім службового житла), а по земельних ділянках у центральній частині міста Києва, яка визначається Генеральним планом розвитку міста - 12 % загальної площі в цих жилих будинках (крім службового житла), незалежно від джерел фінансування, для забезпечення житлом громадян, що перебувають на квартобліку в районних у м. Києві державних адміністраціях, відселення з ділянок забудови, старих та непридатних для проживання будинків. У разі, якщо при розрахунках розмір недоданої площі менше, ніж площа однокімнатної квартири, то різниця передається грошовими коштами, розмір яких визначається на підставі експертної оцінки вартості 1 кв. м загальної площі відповідних будинків. Установити, що будівництво житлової площі за рахунок довготермінового державного пільгового кредиту для молодих сімей та за програмою « 50х50» звільняється від цих відрахувань.

Як встановлено судом, у п. 6.1 вказаного Розпорядження зазначено, що при будівництві житла всіма забудовниками, незалежно від джерел фінансування на всіх земельних ділянках, відведених до 01.01.2003, а також відведених після 01.01.2003, крім зазначених у п. 6.2, - 7% загальної площі квартир: 1) 5% - для забезпечення житла громадян, які перебувають на квартирному обліку в районних у місті Києві державних адміністраціях, відселення з ділянок забудови, старих та непридатних проживання будинків; 2) 2% - на службову площу в будинках, які передаються на баланс експлуатуючим організаціям районних у м. Києві державних адміністрацій по інших жилих будинках - 1% або на договірних засадах, в тому числі нежитловими приміщеннями.

Як вбачається з Акту №1/235 від 2006 року, відповідач передав експлуатуючій організації - ТОВ «Новобудова» квартири №3, №144 та №145 за адресю: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 (загальна площа квартир становить 171,27 кв.м).

Відповідно до письмових пояснень, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Новобудова» 28.02.2020, товариство зазначило, що житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 був переданий в експлуатацію та обслуговування ТОВ «Новобудова»; квартири №3, №144 та №145 у вказаному будинку були передані ТОВ «Новобудова» для службових потреб на період обслуговування та експлуатації будинку; вказані квартири надавались у тимчасове платне користування фізичним особам на підставі договорів найму.

Як вбачається з листа ТОВ «Новобудова» вих. №582 від 04.06.2019 (попередньої експлуатуючої організації будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21) квартири №3, №144, №145 були передані товариству від забудовника - ПрАТ «ХК «Київміськбуд» згідно з актом приймання-передачі для службових потреб, без права власності та права відчуження.

Таким чином, по суті, відповідачем були виконані вимоги, встановлені у Розпорядженні Київської міської державної адміністрації від 29.03.2006 №577 «Про розподіл загальної площі квартир у жилих будинках на 2006 рік», та передано експлуатуючій організації будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21 - Товариству з обмеженою відповідальністю «Новобудова» 1% від загальної площі квартир (загальна площа квартир - 17194,00 кв.м) для використання у службових цілях.

Як вбачається з листа Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації вих. №108-861 від 24.01.2020, спірні квартири (№3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21) є власністю ПрАТ «ХК «Київміськбуд» і не являються службовими житловими приміщеннями; будь-яка інша інформація відсутня (т. 1 а.с. 165).

Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території (частина 1 статті 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Судом встановлено, що 12.03.2011 набрав чинності Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У ч. 7 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» було зазначено, що органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону.

17.10.2019 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким було виключено ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Водночас, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» було доповнено ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» частиною 6 наступного змісту: «Органам, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду, забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, матеріальних або нематеріальних активів, у тому числі здійснення будівництва об`єктів».

Крім того, у п. 7 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено, що будь-які рішення органів місцевого самоврядування про надання замовником будівництва будь-яких послуг, передачу активів у будь-якій формі (матеріальній чи нематеріальній), передачу частини (відсоткової частки) площ прийнятих в експлуатацію об`єктів містобудування, крім пайової участі відповідно до цього Закону, прийняті до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із цим Законом.

Пунктом 2 Прикінцевих положень вказаного закону визначено, що закони та інші нормативно-правові акти, прийняті до набрання чинності цим Законом, діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

Таким чином, оскільки у зв`язку з прийняттям Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (з 12.03.2011) у забудовника (відповідача у даній справі) припинений обов`язок, зокрема, передавати матеріальні активи та частину (відсотки) від збудованої площі, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» вимагати від Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» передачі спірних квартир для використання їх у службових цілях.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Вищого господарського суду України від 11.12.2014 у справі №910/24241/13 та у постанові Київського апеляційного господарського суду від 19.02.2013 у справі №5011-74/14714-2012.

Що стосується тверджень позивача про порушення державним реєстратором при реєстрації права власності відповідача на спірні квартири норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України «Про інвестиційну діяльність», Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю», суд зазначає наступне.

Так, позивач вказує на те, що відповідач не був інвестором будівництва будинку за адресою: м. Київ, вул. Машинобудвна, 21, тоді як державному реєстратору відповідачем були подані витяги з переліку інвесторів.

Водночас, відповідачем не було надано державному реєстратору інформації (зокрема, свідоцтва, копії інших документів, тощо) від Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), необхідну для перевірки можливості проведення державної реєстрації права власності на спірні квартири.

Відповідачем не було надано державному реєстратору свідоцтва про право власності на нерухоме майно, оскільки такі і не могли видаватися, так як спірні квартири призначені для використання у якості службових жилих приміщень.

Як встановлено судом, 23.07.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №32544958; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №3 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 10.07.2019; - довідка №02885/0/2-19 від 10.07.2019; акт від 18.06.2019.

06.11.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №34072284; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №144 за адресою: м. Київ , вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 01.11.2019; - довідка №04671/0/2-19 від 01.11.2019; акт від 18.06.2019.

06.11.2019 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності №34068699; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №000; об`єкт нерухомого майна - квартира №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 21; власник - Приватне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Підстава виникнення права власності: - акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 02.02.2006, виданий Управлінням Державно-будівельного контролю м. Києва; - розпорядження від 31.01.2006 Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації; - угода від 04.10.2000; - акт №1/235 від 21.09.2006; - витяг з переліку інвесторів від 01.11.2019; - довідка №04670/0/2-19 від 01.11.2019; акт від 02.07.2019.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з ч. 3 ст. 10 Закону Державний реєстратор:

1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;

2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;

3) під час проведення державної реєстрації прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, обов`язково запитує від органів влади, підприємств, установ та організацій, які відповідно до законодавства проводили оформлення та/або реєстрацію прав, інформацію (довідки, засвідчені в установленому законодавством порядку копії документів тощо), необхідну для такої реєстрації, у разі відсутності доступу до відповідних носіїв інформації, що містять відомості, необхідні для проведення державної реєстрації прав, чи у разі відсутності необхідних відомостей в єдиних та державних реєстрах, доступ до яких визначено цим Законом, та/або у разі, якщо відповідні документи не були подані заявником.

Органи державної влади, підприємства, установи та організації зобов`язані безоплатно протягом трьох робочих днів з моменту отримання запиту надати державному реєстратору запитувану інформацію в паперовій та (за можливості) в електронній формі;

4) під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії Державного реєстру прав з Єдиним державним реєстром судових рішень;

5) відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів таких прав;

6) присвоює за допомогою Державного реєстру прав реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна у випадках, передбачених цим Законом;

7) виготовляє електронні копії документів, поданих у паперовій формі, та розміщує їх у реєстраційній справі в електронній формі у відповідному розділі Державного реєстру прав (у разі якщо такі копії не були виготовлені під час прийняття документів за заявами у сфері державної реєстрації прав);

8) формує за допомогою Державного реєстру прав документи за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав;

9) формує реєстраційні справи у паперовій формі;

9-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю;

10) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

У ч. 1 ст. 24 Закону зазначено, що у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо: 1) заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону; 2) заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; 3) подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом; 4) подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження; 5) наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; 6) наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно; 7) заяву про державну реєстрацію обтяжень щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим правонабувачем; 8) після завершення строку, встановленого частиною третьою статті 23 цього Закону, не усунені обставини, що були підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав; 9) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва подано не до нотаріуса, який вчинив таку дію; 10) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка згідно із законодавством не має повноважень подавати заяви в електронній формі; 11) заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене речове право, обтяження вже зареєстровано у Державному реєстрі прав; 12) заявник звернувся із заявою про державну реєстрацію права власності щодо майна, що відповідно до поданих для такої реєстрації документів відчужено особою, яка на момент проведення такої реєстрації внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі:

1) укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації, чи його дубліката;

2) свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, виданого нотаріусом або консульською установою України, чи його дубліката;

3) свідоцтва про право на спадщину, виданого нотаріусом або консульською установою України, чи його дубліката;

4) виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів;

5) свідоцтва про право власності, виданого органом приватизації наймачам житлових приміщень у державному та комунальному житловому фонді, чи його дубліката;

6) свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого до 1 січня 2013 року органом місцевого самоврядування або місцевою державною адміністрацією, чи його дубліката;

7) рішення про закріплення нерухомого майна на праві оперативного управління чи господарського відання, прийнятого власником нерухомого майна чи особою, уповноваженою управляти таким майном;

8) державного акта на право приватної власності на землю, державного акта на право власності на землю, державного акта на право власності на земельну ділянку або державного акта на право постійного користування землею, виданих до 1 січня 2013 року;

9) рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно;

10) ухвали суду про затвердження (визнання) мирової угоди;

11) заповіту, яким установлено сервітут на нерухоме майно;

12) рішення уповноваженого законом органу державної влади про повернення об`єкта нерухомого майна релігійній організації;

13) рішення власника майна, уповноваженого ним органу про передачу об`єкта нерухомого майна з державної у комунальну власність чи з комунальної у державну власність або з приватної у державну чи комунальну власність;

14) інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно.

Відповідно до п. 41 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 для державної реєстрації права власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна подаються:

1) документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта;

2) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна;

3) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси;

4) письмова заява або договір співвласників про розподіл часток у спільній власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, що набувається у спільну часткову власність);

5) договір про спільну діяльність або договір простого товариства (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, будівництво якого здійснювалось у результаті спільної діяльності).

Документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, не вимагається у разі, коли реєстрація такого документа здійснювалася в Єдиному реєстрі документів.

У такому разі державний реєстратор відповідно до наданих заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, обов`язково перевіряє наявність реєстрації такого документа в Єдиному реєстрі документів, відсутність суперечностей між заявленими правами та відомостями, що містяться в цьому Реєстрі.

Документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, не вимагається у разі, коли державна реєстрація права власності проводиться на індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок, збудований на земельній ділянці, право власності на яку зареєстровано в Державному реєстрі прав. У такому разі заявник в поданій заяві обов`язково зазначає відомості про кадастровий номер відповідної земельної ділянки.

Як вбачається з копій реєстраційних справ по спірним квартирам (копії наявні в матеріалах справи), для реєстрації права власності на спірні квартири відповідачем було подано державному реєстратору були подані всі необхідні документи для вчинення відповідних дій, та які вимагаються для проведення державної реєстрації права власності на новозбудований об`єкт, а саме: - заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; - акти Державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту від 28.12.2005; - Розпорядження Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації від 31.01.2006 №102 про присвоєння поштової адреси новозбудованому об`єкту; - Розпорядження Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації від 31.01.2006 №103 про затвердження акту державної приймальної комісії з прийняття в експлуатацію новозбудованого об`єкту; - Угоди №28 від 04.10.2000 про спільне будівництво будинку разом з додатковою угодою; - акти про передачу спірних квартир для використання у службових потребах ТОВ «Новобудова»; - технічні паспорти квартир; - довідки КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про відсутність реєстрації права власності на спірні квартири; - витяги з переліку інвесторів; - довідки про перебування спірних квартир на балансі відповідача; - акти повернення спірних квартир від ТОВ «Новобудова» до відповідача.

Таким чином, відповідачем були подані всі документи, які відповідно до законодавства України, є необхідними та достатніми для проведення державної реєстрації прав власності на новозбудовані об`єкти.

При цьому, твердження позивача про необхідність отримання державним реєстратором у Департаменті будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інформації, необхідної для перевірки можливості проведення державної реєстрації права власності на спірні квартири, суд вважає необгрунтованими, так як таку інформацію державний реєстратор запитує в обов`язковому випадку у разі відсутності доступу до відповідних носіїв інформації, що містять відомості, необхідні для проведення державної реєстрації прав, чи у разі відсутності необхідних відомостей в єдиних та державних реєстрах, доступ до яких визначено цим Законом, та/або у разі, якщо відповідні документи не були подані заявником (п. 3 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Як вбачається з матеріалів реєстраційних справ, в них містяться довідки КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» про відсутність реєстрації права власності на спірні квартири.

Крім того, перед вчиненням реєстраційних дій державним реєстратором було здійснення пошук відомостей в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо кожної спірної квартири (№3, №144 та №145 за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 21) на предмет встановлення обставин, які є підставами для відмови у проведенні реєстраційних дій (відповідні витяги наявні в матеріалах реєстраційних справ).

До того ж, Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснював реєстрацію прав власності на квартири до початку функціонування Реєстру прав власності на нерухоме майно, ведення якого розпочато згідно з наказом Мінюсту від 07.02.2002 № 7/5 «Про затвердження Тимчасового положення про порядок державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно», у зв`язку з чим в отриманні вказаної інформації не було необхідності, оскільки житловий будинок введено в експлуатацію у 2006 році, після початку функціонування вказаного реєстру.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити дії є необгрунтованими та задоволенню не підлягають.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судові витрати (судовий збір та витрати на правову допомогу адвоката) покладаються на позивача у зв`язку з відмовою у позові у повному обсязі (на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У позові Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Машинобудівна, 21» до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання протиправними, скасування рішень та зобов`язання вчинити дії - відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на позивача.

3. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 16 липня 2020 року.

Суддя О.В. Чинчин