ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2020 р. Справа№ 910/12792/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Суліма В.В.

Ткаченка Б.О.

секретар судового засідання - Нікітенко А.В.

за участю представників сторін:

від позивачів: 1. не з`явились;

2. адвокат Пінчук О.Г.;

від відповідачів: 1. не з`явились;

2. адвокат Гончаренко С.М.;

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 (повний текст складено та підписано 23.03.2020)

у справі № 910/12792/19 (суддя Сівакова В.В.)

за позовом 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджи" в інтересах якого діє Tigerfish Limited компанія з обмеженою відповідальністю

2. ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Свободна Енергія"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджі Інвестмент"

про визнання недійсним рішення загальних зборів від 10.08.2018 та скасування реєстраційного запису

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджи" в інтересах якого діє Tigerfish Limited компанія з обмеженою відповідальністю до Товариства з обмеженою відповідальністю "Свободна Енергія" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджі Інвестмент" про визнання недійсним рішення загальних зборів від 10.08.2018 залишено без розгляду. В задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Свободна Енергія" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджі Інвестмент" про визнання недійсним рішення загальних зборів від 10.08.2018 відмовлено повністю. Повернуто Tigerfish Limited компанія з обмеженою відповідальністю (Форт Бізнес Центр, Рівень 2, Мрігель Байпасс , Біркіркара, ВКК 3000, Мальта, реєстраційний номер С 60559) з Державного бюджету України 1 921,00 грн. судового збору, перерахованого згідно квитанції № 0.0..1 від 06.09.2019. Оригінал квитанції № 0.0..1 від 06.09.2019 залишено в матеріалах справи Господарського суду міста Києва № 910/12792/19.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням місцевого господарського суду ОСОБА_1 звернувся до апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 на підставі ч. 2 ст.256 ГПК України, прийняти апеляційну скаргу до розгляду та відкрити апеляційне провадження. Скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19, в частині відмови в задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Свободна Енергія" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджі Інвестмент" про визнання недійсним рішення загальних зборів від 10.08.2018, прийняти у цій частині нове рішення, яким визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Свободна Енергія" прийнятих 10.08.2018 та оформлених протоколом загальних зборів учасників № 1/18. Стягнути з відповідачів на користь другого позивача судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 2 881,50 грн.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

На думку скаржника, судом першої інстанції не було встановлено, які саме документи надавали повноваження ОСОБА_4 представляти інтереси ТОВ "Фрі Енерджі" на загальних зборах ТОВ "Свободна Енергія".

Скаржник вказує на те, що матеріали справи містять два протоколи № 3/1 від 30.03.2015, проте, судом першої інстанції не з`ясовано, який з двох, наявних в матеріалах справи протоколів, які повністю відрізняються за змістом, але мають однакову дату і номер, є тим документом, який наділяв ОСОБА_4 повноваженням діяти від імені ТОВ "Фрі Енерджи" на загальних зборах ТОВ "Свободна Енергія", крім того, судом першої інстанції не було надано правової оцінки висновку № 14817 за результатами проведення експертного почеркознавчого дослідження від 27.08.2019, який було приєднано до матеріалів справи за клопотанням представника позивача як доказ 15.01.2020, а саме, те, що підпис від імені ОСОБА_3 , зображення якого міститься у графі: "Голова Загальних зборів учасників Товариства _______ ОСОБА_3" на другому аркуші технічної копії протоколу № 3/1 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджи" від 2.03.2015, виконаний не ОСОБА_3 , а іншою особою з наслідуванням підпису, таким чином, ОСОБА_4 , не будучи членом виконавчого органу ТОВ "Фрі Енерджи", не маючи належним чином оформленої довіреності не мав права представляти інтереси ТОВ "Фрі Енерджи", а делегування повноважень ОСОБА_4 на представництво інтересів ТОВ "Фрі Енерджи", як учасника ТОВ "Свободна Енергія", суперечило положенням Статуту ТОВ "Фрі Енерджи". Повноваження ОСОБА_4 на представництво інтересів ТОВ "Фрі Енерджи", як учасника ТОВ "Свободна енергія" на загальних зборах 10.08.2018 повинні були підтверджуватись нотаріально посвідченою довіреністю.

Скаржник зазначає про те, що висновок суду першої інстанції про обізнаність ОСОБА_1 про проведення 10.08.2018 зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія", є помилковим, оскільки те, що ОСОБА_1 не був присутнім на Загальних зборах 10.08.2018, підтверджується відсутністю підпису ОСОБА_1 на протоколі № 1/18 від 10.08.2018, поясненнями ОСОБА_1 , які були надані в судових засіданнях та відсутністю будь-яких інших доказів, які б підтверджували б зворотне. Другий позивач, як учасник ТОВ "Свободна Енергія", не був обізнаний про продаж частки ТОВ "Фрі Енерджи" в статутному капіталі ТОВ "Свободна Енергія" на користь ТОВ "Фрі Енерджі Інвестмент", крім цього, другий позивач не отримував повідомлення з інформацією про ціну, розмір частки, що відчужується та інші умови такого продажу, що підтверджується відсутністю такого повідомлення та будь-яких інших доказів в матеріалах справи.

Також скаржник посилається на наявність кримінального провадження за № 00007902.

Згідно із витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/12792/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Ткаченко Б.О., Сулім В.В.

Відповідно до підпункту 3 пункту 11 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 розділ X Господарського процесуального кодексу України "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (зі змінами від 04.05.2020 продовжено запроваджений карантин в Україні через спалах у світі коронавірусу COVID-19 до 22 травня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" постановлено:

"Установити з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 22 червня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"."

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2020 поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 та призначено справу № 910/12792/19 до розгляду у судовому засіданні 18.06.2020.

16.06.2020 від другого відповідача через відділ канцелярії суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому другий відповідач вказує на те, що директор ТОВ "Фрі Енерджи" ОСОБА_5 був уповноважений Загальними зборами учасників Товариства здійснювати представництво інтересів ТОВ "Фрі Енерджи", як учасника ТОВ "Свободна Енергія", з правом передоручення третій особі всіх необхідних прав та повноважень. Другим позивачем не надано до суду для огляду оригінал протоколу ТОВ "Фрі Енерджи" № 3/1 від 20.03.2015, як і не надано інформацію щодо джерела походження його технічної копії, також другий позивач не вказує яким чином представник компанії "Тайгерфіш Лімітед" ОСОБА_3, не володіючи українською мовою, підписав протокол загальних зборів без відповідного перекладу.

Також другий відповідач вказує про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про проведення зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" 10.08.2018 та при цьому відмовився від купівлі частки ТОВ "Фрі Енерджи" в статутному капіталі "Свободна енергія", що підтверджується довіреністю від 10.08.2018, виданою в день проведення зборів учасників, якою директор ТОВ "Свободна Енергія" ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_4 представляти інтереси Товариства в підприємствах, органах, установах, організаціях незалежно від форми власності з питань здійснення реєстраційних дій на підставі рішень зборів учасників товариства від 10.08.2018, підписом ОСОБА_1 на статуті ТОВ "Свободна Енергія", викладеним в новій редакції.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 р. № 500 встановлено:

"1. У постанові Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 45, ст. 1451, № 46, ст. 1477) - із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 480:

1) у назві постанови слова ", та етапів послаблення протиепідемічних заходів" виключити;

2) у пункті 1 цифри і слово "22 червня" замінити цифрами і словом "31 липня"."

До початку судового засідання 18.06.2020 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджи" надійшло клопотання про розгляд справи призначеної на 18.06.2020 без участі представника.

У судовому засіданні 18.06.2020 були присутні представники другого позивача, відповідача 1 та відповідача 2, уповноважені представники позивача 1 у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Враховуючи викладене, у зв`язку із частковою неявкою у судове засідання учасників справи, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження фактичних обставин справи, дотриманням принципів рівності та змагальності, забезпечення прав усіх учасників справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність оголошення перерви в порядку ст. 216 ГПК України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2020 оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 до 08.07.2020.

Відповідно до ст.124, п.п. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст.ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями Господарського процесуального кодексу України, зокрема ст.ст. 7, 13, визначено, що кожна сторона має рівні права, а суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Господарським процесуальним кодексом України.

Так, саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів, участь учасників справи в судовому засіданні судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась. Крім того за змістом пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №м 392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" у регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів, дозволяється: з 22 травня: регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25 травня: перевезення пасажирів метрополітенами, з 1 червня: перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому), а також міжобласні пасажирські перевезення автомобільним транспортом між регіонами в межах кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 11.06.2020 у справі № 910/10006/19.

Рішення КМУ про продовження строку карантину до 31.07.2020, не передбачають обмеження гарантованої ст. 33 Конституції України свободи пересування.

Крім цього, колегія судді апеляційного господарського суду звертає увагу на те, що на своєму засіданні 17.03.2020 Рада суддів України рекомендувала судам продовжувати здійснювати правосуддя незважаючи на епідемію коронавірусу й карантин, по можливості, здійснювати судовий розгляд справи в порядку письмового провадження без участі сторін. Згідно Звернення Комітету з питань правової політики до громадян України щодо функціонування органів правосуддя на період карантину від 20.03.2020 Комітет Верховної Ради України з питань правової політики зазначив, що запропоновані Радою суддів України рекомендації не мають на меті обмеження громадян доступу до правосуддя, а покликані забезпечити епідеміологічну безпеку в судах.

Також слід зазначити, що учасники судового процесу не позбавлені права надсилати заяви, клопотання, відзиви, заперечення, письмові пояснення за допомогою електронного листування із застосуванням електронно-цифрового підпису.

06.07.2020 від другого позивача через відділ канцелярії суду надійшли заперечення на відзив, у якому другий позивач вказує на те, що судом не з`ясовано, який з двох, наявним в матеріалах справи, протоколів, які повністю відрізняються за змістом, але мають однакову дату і номер, є тим документом, який наділяв ОСОБА_4 повноваженнями діяти від імені ТОВ "Фрі Енерджи" на загальних зборах учасників ТОВ "Свободна Енергія" 10.08.2018. Оскільки справжність підпису ОСОБА_4 на оскаржуваному протоколі було засвідчено нотаріусом, що нотаріальною дією, то в цьому випадку ОСОБА_4 мав право підписувати оскаржуваний протокол та представляти інтереси ТОВ "Фрі Енерджи" як учасника та засновника ТОВ "Свободна Енергія", лише на підставі довіреності, яка з врахуванням ст. 44 Закону України "Про нотаріат", мала б бути нотаріально посвідчена та зареєстрована в Єдиному реєстрі довіреностей. Твердження другого відповідача про те, що другий позивач був обізнаних про проведення 10.08.2018 зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" не відповідають дійсності, адже підписання нової редакції статуту ТОВ "Свободна Енергія", яка була затверджена зовсім іншим протоколом, не є підтвердженням того, що другий позивач був обізнаний про проведення загальних зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" 10.08.2018 та брав у них участь. Неповідомлення другого позивача про скликання Загальних зборів учасників 10.08.2018 є порушенням вимог закону під час скликання та проведення Загальних зборів учасників, а внаслідок цього порушення, другий позивач був позбавлений можливості взяти участь у зборах.

Згідно із ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, які містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, враховуючи положення ч. 12 ст. 270 ГПК, судова колегія ухвалила розглядати апеляційну скаргу за відсутності представників першого позивача та першого відповідача.

Представник другого позивача у судовому засіданні 08.07.2020 підтримав доводи апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 скасувати, вимоги апеляційної скарги задовольнити.

Представник другого відповідача у судовому засіданні 08.07.2020 заперечив проти доводів апеляційної скарги, з підстав, викладених зокрема у відзиві на апеляційну скаргу, просив рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 залишити без змін, вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Згідно із ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, доводи відзиву на апеляційну скаргу, заперечень на апеляційну скаргу та письмових пояснень, заслухавши представників позивача та відповідача, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, встановила наступне.

Право на звернення до господарського суду в інтересах юридичної особи надано статтею 54 ГПК України власнику (учаснику, акціонеру), якому належить 10 і більше відсотків статутного капіталу товариства (крім привілейованих акцій), або частка у власності юридичної особи якого становить 10 і більше відсотків, в разі подання ним позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою.

Правове регулювання статті 54 ГПК України поширюється саме на випадки подання позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою. Тобто на підставі наведеної процесуальної норми власник (учасник, акціонер) може звернутися до суду в інтересах юридичної особи саме із зазначеним позовом. З іншими позовами в інтересах юридичної особи власник (учасник, акціонер) може звернутися лише в разі наявності підстав, прямо передбачених відповідними законодавчими нормами.

Із позовної заяви вбачається, що заявлена вимога не є відшкодуванням збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, у зв`язку з чим положення статті 54 ГПК України на дані правовідносини не поширюються.

Отже, положеннями чинного законодавства не передбачено звернення учасника (засновника, акціонера, члена) юридичної особи до суду за захистом прав чи охоронюваних законом інтересів цієї особи поза відносинами представництва, у зв`язку із чим, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджи", від імені якої діє Tigerfish Limited компанія з обмеженою відповідальністю без розгляду, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 904/4669/18.

Слід зазначити, що за умовами укладеного Tigerfish Limited компанія з обмеженою відповідальністю із Адвокатським об`єднанням "Домініон" договору про надання правничої допомоги № 05-11/18 від 05.11.2018 адвокатському об`єднанню надано лише право на представництво прав та інтересів Tigerfish Limited компанії з обмеженою відповідальністю. Право на представництво інтересів ТОВ "Фрі Енерджи" вказаним договором не передбачено.

Так, 10.08.2018 проведені загальні збори учасників ТОВ "Свободна Енергія" (), які оформленні протоколом № 1/18, на розгляд яких, згідно із порядком денним, винесені такі питання:

1. Обрання Голови та секретаря Загальних зборів учасників Товариства.

2. Про надання згоди на відчуження ТОВ "Фрі Енерджи" належної йому частки у статутному капіталі Товариства.

3. Про прийняття ТОВ "Фрі Енерджі Інвестмент" до складу учасників Товариства.

4. Про визначення часток учасників у статутному капіталі Товариства.

5. Про затвердження нової редакції Статуту Товариства.

6. Про надання Директору Товариства всіх необхідних повноважень щодо виконання рішень за Порядком денним Загальних зборів учасників Товариства.

За результатами розгляду вказаних питань, згідно із протоколом загальних зборів № 1/18, прийняті наступні рішення:

- По першому питанню прийнято рішення: Обрати Головою Загальних зборів Товариства - ОСОБА_4, секретарем Загальних зборів Товариства - ОСОБА_1;

- по другому питанню прийнято рішення: ОСОБА_1 відмовляється від першочергового права придбання частки ТОВ "Фрі Енерджи" у статутному капіталі Товариства у розмірі 99,00% статутного капіталу Товариства, номінальною вартістю 3.960.000,00 грн та надає ТОВ "Фрі Енерджи" згоду на відчуження належних йому прав та обов`язків щодо Товариства, а також частки у статутному капіталі Товариства у розмірі 99,00% статутного капіталу Товариства, номінальною вартістю 3.960.000,00 грн. ТОВ "Фрі Енерджі Інвестент" за ціною 2.000.000,00 грн.;

- по третьому питанню прийнято рішення: Після отримання (набуття) ТОВ "Фрі Енерджі Інвестмент" належних ТОВ "Фрі Енерджи" прав та обов`язків щодо Товариства, а також частки і статутному капіталі Товариства у розмірі 99,00% статутного капіталу Товариства, номінальною вартістю 3.960.000,00 грн, ТОВ "Фрі Енерджі Інвестмент" входить до складу учасників Товариства і його частка у статутному капіталі Товариства становить 99,00% статутного капіталу Товариства, номінальною вартістю 3.960.000,00 грн.;

- по четвертому питанню прийнято рішення: Визначити такий розподіл часток у статутному капталі Товариства: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фрі Енерджі Інвестмент" має частку в статутному капіталі Товариства, яка становить 99,00% статутного капіталу номінальною вартістю 3.960.000,00 грн. ОСОБА_1 має частку в статутному капіталі Товариства, яка становить 1% статутного капіталу номінальною вартістю 40.000,00 грн. Разом учасники володіють частками Товариства, які становлять 100% статутного капіталу, загальною номінальною вартістю 4.000.000,00 грн.;

- по п`ятому питанню прийнято рішення: З метою приведення у відповідність з нормами Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" від 06.02.20218 № 2275VІІІ (відомості Верховної Ради (ВВР), 2018, № 13, ст. 69) Статуту Товариства, затвердити Статут Товариства у новій редакції;

- по шостому питанню прийнято рішення: Надати директору Товариства з правом передоручення третій особі всі необхідні права та повноваження щодо провадження заходів та вчинення дій, необхідних для реалізації рішень Загальних зборів учасників Товариства з Порядком денним.

На думку другого позивача, відповідачем порушено вимоги законодавства України під час скликання та проведення загальних зборів товариства, позбавлено позивача-2, як учасника, який має частку 1% у статутному капіталі, можливості взяти участь у загальних зборах, а саме: спірне рішення було прийняте за відсутності кворуму, оскільки присутній від імені ТОВ "Фрі Енерджи" ОСОБА_4 не мав відповідних повноважень на представництво ТОВ "Фрі Енерджі", який є учасником ТОВ "Свободна Енергія" та має частку у розмірі 99,00% статутного капіталу; а другий позивач взагалі був позбавлений права на участь у загальних зборах у зв`язку з тим, що його не було належним чином повідомлено про проведення загальних зборів учасників. У зв`язку з цим, рішення загальних зборів акціонерів відповідача-1, оформлене протоколом № 1/18 від 10.08.2018 підлягає визнанню недійсним.

Як вбачається із матеріалів справи та вірно встановлено господарським судом першої інстанції, із оспорюваного протоколу вбачається, що під час проведення вказаних загальних зборів учасників ТОВ"Свободна Енергія" присутніми були учасники: ТОВ "Фрі Енерджи" в особі представника ОСОБА_4, який діє на підставі протоколу № 3/1 загальних зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджи" від 20.03.2015, яке володіє часткою у розмірі 99,00% статутного капіталу ТОВ "Свободна Енергія" та ОСОБА_1 , який володіє часткою у розмірі 01,00% статутного капіталу ТОВ "Свободна Енергія".

Згідно зі ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" розмір статутного капіталу товариства складається з номінальної вартості часток його учасників, виражених у національній валюті України.

Розмір частки учасника товариства у статутному капіталі товариства може додатково визначатися у відсотках. Розмір частки учасника товариства у відсотках повинен відповідати співвідношенню номінальної вартості його частки та статутного капіталу товариства.

Відповідно до ст. 28 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" органами товариства є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган.

Згідно із п. 5.1. Статуту ТОВ "Свободна Енергія", затвердженого загальними зборами учасників товариства, оформлених протоколом № 2 від 16.07.2014 (далі - Статут) вищим органом товариства є загальні збори учасників.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної у пунктах 17, 18, 21 Постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів" підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої статтями 43, 61 Закону про господарські товариства.

Спір у справі стосується питання визнання недійсними рішень загальних зборів відповідача. Обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Предмет доказування складають факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню під час ухвалення судового рішення.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вказує на те, що під час розгляду корпоративних спорів за позовами учасників (акціонерів) господарського товариства про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, необхідно враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: - прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статті 59 та 60 Закону України "Про господарські товариства", статті 41 та 42 Закону України "Про акціонерні товариства", стаття 15 Закону України "Про кооперацію"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частина шоста статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (частина п`ята статті 61 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (частина шоста статті 60 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (стаття 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України "Про господарські товариства" управління товариством здійснюють його органи, склад і порядок обрання (призначення) яких здійснюється відповідно до виду товариства.

Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. (частина 2 статті 97 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників проводяться в порядку, встановленому цим Законом та статутом товариства.

Учасники товариства беруть участь у загальних зборах учасників особисто або через своїх представників.

Загальні збори учасників передбачають спільну присутність учасників товариства в одному місці для обговорення питань порядку денного або можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів учасників одночасно.

На загальних зборах учасників, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол.

Згідно з п. 5.2 Статуту збори складаються з учасників або призначених ними представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний строк.

Так, під час проведення оспорюваних загальних зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" від учасника ТОВ "Фрі Енерджи" був присутнім представник ОСОБА_4 , який діяв на підставі протоколу № 3/1 загальних зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджи" від 20.03.2015.

Відповідно до наявного в матеріалах справи протоколу № 3/1 зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджи" від 20.03.2015 за результатами розгляду другого питання порядку денного (Про надання повноважень) прийнято рішення: Надати директору ТОВ "Фрі Енерджи" - ОСОБА_5 з правом передоручення третій особі всі необхідні права та повноваження щодо провадження заходів та вчинення дій, необхідних для реалізації повноважень директора Товариства, наданих йому загальними зборами учасників товариства, директору товариства надається право від імені товариства без довіреності брати участь у загальних зборах учасників товариств, товариств з обмеженою відповідальністю, засновником (учасником) яких є Товариство, з правом голосування з усіх питань порядку денного ставити та вирішувати питання, що випливають з повноважень Товариства як учасника таких товариств з обмеженою відповідальністю; вести від імені Товариства переговори з приводу укладання правочинів що укладаються на виконання цього рішення Загальних зборів учасників товариства, визначати, обговорювати і погоджувати умови таких правочинів із третіми особами з правом укладання (підписання) від імені Товариства таких правочинів та документів, складених на їх виконання в тому числі, але не виключно договори про передачу корпоративних прав, за якими Товариство купляє чи продає корпоративні права іншого товариства з обмеженою відповідальністю, актів приймання-передачі корпоративних прав товариств з обмеженою відповідальністю, засновником (учасником) яких є Товариство; знайомитись з будь-якими документами і матеріалами, вести від імені Товариства переговори, попередньо узгоджувати всі попередні питання, в стому числі підписувати будь-які правочини, заяви і документи, протоколи загальних зрів учасників товариств з обмеженою відповідальністю, засновником (учасником) яких є Товариство, редакція статутних документів таких товариств; готувати належним чином оформляти, підписувати, подавати та отримувати будь-які заяви, клопотання скарги довідки документи, кореспонденцію та/або інформацію, що стосується реалізації прав та повноважень директора Товариства, наданих йому загальними зборами учасників Товариства; отримувати дозволи, свідоцтва рішення протоколи висновки, ліцензії, довідки, інші документи, отримувати виписки та/або витяги з державних реєстрів України та інші документи та/або витяги із цих і інших документів, знімати копії з будь-яких документів; здійснювати інші дії, що стосуються прав і законних інтересів Товариства для виконання повноважень директора Товариства, наданих йому загальними зборами учасників Товариства; і виконувати всі інші юридичні і фактичні дії в межах та обсязі, передбачених чинним законодавством для такого роду уповноважень.

В свою чергу, на підставі рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджі" від 20.03.2015, оформленого протоколом № 3/1, директор ТОВ "Фрі Енерджи" ОСОБА_5 довіреністю № 1/18 від 01.08.2018 уповноважив ОСОБА_4 представляти інтереси Товариства як учасника ТОВ "Свободна Енергія".

Тобто ОСОБА_4 був уповноважений здійснювати представництво інтересів ТОВ "Фрі Енерджи", як учасника інших господарських товариств.

Крім того, доказів того, що рішення зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджи", що оформлене протоколом № 1/3 від 20.03.2015, визнано недійсним в судовому порядку не подано, у зв`язку із чим, твердження другого позивача про те, що у ОСОБА_4 були відсутні повноваження представляти інтереси ТОВ "Фрі Енерджи", як учасника, під час проведення загальних зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія", що відбулись 10.08.2018, є безпідставними.

Згідно з ч. 5 ст. 61 Закону України "Про господарські товариства" про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Згідно з п. 5.9 Статуту збори вважаються правомочними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), які володіють у сукупності більш як 60% голосів.

Враховуючи викладене вище, загальні збори учасників від 10.08.2018 є правомочними та були проведені за наявності необхідного кворуму.

Право на участь у загальних зборах унормовано у ст. 34 Закону України "Про акціонерні товариства", а саме передбачено, що у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник аудитора товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу.

Колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що доводи другого позивача про неповідомлення останнього про скликання загальних зборів на 10.08.2018, у зв`язку із чим другий позивач не був присутнім на них, не відповідають дійсності, враховуючи те, що в протоколі загальних зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" № 1/18 від 10.08.2018 вказано про присутність ОСОБА_1 під час проведення цих зборів.

Також колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про проведення зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія" 10.08.2018 та присутній на них, при цьому відмовившись від купівлі частки ТОВ "Фрі Енерджи" в статутному капіталі ТОВ "Свободна Енергія", що підтверджується довіреністю від 10.08.2018, виданою в день проведення зборів учасників, якою директор ТОВ "Свободна Енергія" ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_4 представляти інтереси товариства в підприємствах, органах, установах, організаціях незалежно від форми власності з питань пов`язаних з перереєстрацією товариства, внесенням змін до установчих документів товариства.

Слід зазначити, що підпис ОСОБА_1 наявний на статуті ТОВ "Свободна Енергія", викладеним в новій редакції, на підставі рішень зборів учасників товариства, де учасниками товариства є ОСОБА_1 , який володіє 1% статутного капіталу ТOB "Свободна Енергія" і ТОВ "Фрі Енерджі Інвестмент", яке володіє 99% статутного капіталу ТОВ "Свободна Енергія".

Наявні матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про проведення 10.08.2018 зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія", приймав в них участь та відмовився від придбання частки ТОВ "Фрі Енерджи" у статному капіталі ТОВ "Свободна Енергія", і такі дії схвалені ним шляхом підписання статуту ТОВ "Свободна Енергія" в новій редакції.

Як визначено п. 6.4. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 4 від 25.02.2016 року "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин", учасниками судового процесу у спорах про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичних осіб з підстав недотримання вимог закону та/або установчих документів під час їх скликання та проведення є учасник (учасники) або акціонер (акціонери), права яких на участь у загальних зборах було порушено, та юридична особа.

Згідно із п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 "Про практику розгляду корпоративних спорів" суди мають враховувати, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Принагідно, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зазначити, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства, якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд має підстав для задоволення позову.

Не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих рішень. Вирішуючи питання про недійсність рішень загальних зборів, суд, у тому числі оцінює, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення, а також встановлює факт порушення цим рішенням прав і законних інтересів учасника товариства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 26.10.2016 у справі № 902/1413/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 925/973/17 від 24.10.2018.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем як зацікавленою особою способу захисту, суд звертає увагу на визначення можливої ефективності такого способу з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у п. 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) 1996 ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст. 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005 (заява № 38722/02).

Разом з тим, належно обраним способом захисту, з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, є і той, що не передбачений законом, однак основним критерієм можливості його застосування є визначення його ефективності (забезпечення реального захисту прав та інтересів).

Суд зазначає, що у кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним, та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).

Однак, колегія суддів апеляційного господарського суду, дослідивши матеріали справи, дійшла висновку про відсутність порушення прав другого позивача рішенням загальних зборів учасників, оформлених протоколом № 1/18 від 10.08.2018, натомість другим позивачем не доведено тих обставин, на підставі яких він вважає свої права порушеними, у зв`язку із чим, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення загальних зборів від 10.08.2018 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Колегія суддів апеляційного господарського суду не погоджується із доводами апеляційної скарги, враховуючи викладене та наступне.

Протокол ТОВ "Фрі Енерджи" № 3/1 від 20.03.2015, наданий другим відповідачем до матеріалів справи, є оригінальним примірником, який підписаних особисто ОСОБА_5 та представником компанії "Тайгерфіш Лімітед" ОСОБА_3, що також підтверджується висновком Київської незалежної судово-експертної установи № 2924 від 09.01.2020, яким встановлено: "Підписи від імені ОСОБА_3 в графах: Голова Загальних зборів учасників Товариства ОСОБА_3 протокола № 3/1 Загальних зборів учасників ТОВ "Фрі Енерджи" () від 20.03.2015, виконані самим ОСОБА_10 .

Доводи скаржника про відсутність в матеріалах справи належним чином оформленої довіреності, якою ТОВ "Фрі Енерджи" надало відповідні повноваження ОСОБА_4, спростовуються наявною у матеріалах справи довіреністю №1/18 (а.с. 110, т. ІІІ), крім того, посвідчення правочину і засвідчення справжності підпису є різними нотаріальними діями, а законодавець не вимагає нотаріального посвідчення протоколу загальних зборів учасників товариства.

Згідно із ч. 6 ст. 75 ГПК України обвинувальний вирок суду в кримінальному провадженні або постанова суду, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Однак, в матеріалах справи відсутній обвинувальний вирок суду, про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок або постанова суду, який може бути обов`язковим для господарського суду у справі № 910/12792/19.

Враховуючи наведені вище обставини, які свідчать про обізнаність другого позивача про проведення зборів учасників, що підтверджується також довіреністю 10.08.2018, виданою в день проведення зборів учасників, якою директор ТОВ "Свободна Енергія" ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_4 представляти інтереси Товариства в підприємствах, органах, установах, організаціях незалежно від форми власності з питань здійснення реєстраційних дій підставі рішень зборів учасників товариства від 10.08.2018, підписом ОСОБА_1 на статуті ТОВ "Свободна Енергія", таким чином, наявні матеріали справи свідчать про, що ОСОБА_1 був обізнаний про проведення 10.08.2018 зборів учасників ТОВ "Свободна Енергія", приймав х участь та відмовився від придбання частки ТОВ "Фрі Енерджи" у статутному капіталі ТОВ "Свободна Енергія", і такі дії схвалені ним шляхом підписання статуту ТОВ "Свободна Енергія" в новій редакції, тобто, не підписання протоколу другим позивачем не є доказом його відсутності на загальних зборах учасників ТОВ "Свободна Енергія" 10.08.2018.

Відповідно до ст.ст. 73, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржником зроблено не було.

З огляду на вищевикладене, правові підстави для зміни чи скасування рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі 910/12792/19 та для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , відсутні.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Скаржником у апеляційній скарзі не наведено порушень норм процесуального права, передбачених ч. 3 ст. 277 ГПК України, що є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

Твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених у рішенні Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19.

Скаржником, на підтвердження доводів щодо неправильного застосування норм процесуального та матеріального права, не наведено обставин, які б свідчили про наявність таких порушень.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення судом апеляційної інстанції, скаржник не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 74, 76-79 ГПК України.

За встановлених обставин, на думку колегії суддів, висновок місцевого суду про відсутність правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог відповідає нормам чинного законодавства, фактичним обставинам справи і наявним у ній матеріалам, а доводи апеляційної скарги його не спростовують.

З огляду на викладене, підстав для зміни або скасування рішення місцевого суду не вбачається.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги - ОСОБА_1 , згідно із ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у справі № 910/12792/19 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

4. Справу № 910/12792/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Повний текст постанови складено 15.07.2020.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286- 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді В.В. Сулім

Б.О. Ткаченко