СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"13" липня 2020 р. Справа №917/1825/19

Суддя Хачатрян В.С.

розглянувши матеріали апеляційної скарги відповідача - фізичної особи-підприємця Удовиченко Олександра Миколайовича, м.Полтава, (вх.№1658П/1) на рішення Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року по справі №917/1825/19,

за позовом Спільного українсько-естонського підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-фарм, ЛТД», м.Київ,

до фізичної особи-підприємця Удовиченко Олександра Миколайовича, м.Полтава,

про стягнення 38747,08 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року Спільне українсько-естонське підприємство у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-фарм, ЛТД» звернулося до Господарського суду Полтавської області з позов до фізичної особи-підприємця Удовіченко Олександра Миколайовича про стягнення 38747,08 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач належним чином не виконав умови укладеного між сторонами договору купівлі-продажу №01/10/2017 від 01.03.2018 року, а саме відповідач не розрахувався за отриманий по договору товар, у зв`язку з чим у останнього утворився борг.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року у справі №917/1825/19 (суддя Іванко Л.А.) позов задоволено в повному обсязі.

Стягнуто з фізичної особи-підприємця Удовіченко Олександра Миколайовича на користь Спільного українсько-естонського підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптіма-фарм, ЛТД» 35330,00 грн. основного боргу, 3417,08 грн. пені та 1921,00 грн. витрат зі сплати судового збору.

Відповідач з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернулося до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм права, на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року та прийняти нове судове рішення, яким у позові відмовити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 150 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 4 пункту 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Спір по даній справі є за своїм змістом майновим, а отже і розмір судового збору необхідно розраховувати як за ставкою подання позовної заяви за майновим спором.

Враховуючи характер позовних вимог, а також вимоги діючого законодавства щодо порядку сплати судового збору у відповідних категоріях справ, слід відзначити, що судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі становить 2881,50 грн. (150 відсотків від 1921,00 грн. - ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).

Проте, апелянтом до апеляційної скарги не надано доказів про сплату судового збору в порядку та розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, суддя-доповідач дійшов висновку, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.2 ч.3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, без доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

У відповідності до ст. 259 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Законодавцем чітко визначено, що саме опис вкладення до цінного листа є належним і допустимим доказом у підтвердження факту виконання апелянтом вимог п. 3 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України. При цьому такий обов`язок - надсилання копії скарги і доданих документів, покладається саме на апелянта.

Натомість, апелянтом до апеляційної скарги не надано доказів (описів вкладення до цінного листа) про надсилання копії апеляційної скарги учасникам справи - позивачу.

Отже, апеляційна скарга подана з порушенням вимог п.3 ч.3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України,

Суд відзначає, що Відділом документального забезпечення та контролю (канцелярія) Східного апеляційного господарського суду складено акт від 30.06.2020 року, в якому зазначено, що при розкриванні поштового відправлення - апеляційної скарги фізичної особи-підприємця Удовиченко О.М. б/н від 15.06.2020 року (вх.№270 від 30.06.2020 року на рішення Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року по справі №917/1825/19, встановлено факт відсутності вказаного додатку, а саме: доказ направлення копії апеляційної скарги позивачу.

Частиною 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог статті 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції роз`яснює скаржнику, що згідно з п. 4 ст. 174, п. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, у разі не усунення у визначений судом строк недоліків, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась зі скаргою.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга фізичної особи-підприємця Удовиченко Олександра Миколайовича на рішення Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року по справі №917/1825/19 підлягає залишенню без руху, з наданням апелянту строку для усунення вказаних недоліків.

Колегія суддів також зазначає, що відповідно до ч.3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Матеріали справи свідчать, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції 28.11.2020 року в порядку спрощеного позовного провадження. Матеріали апеляційної скарги свідчать, що скаржником їх скеровано до суду засобами поштового зв`язку 20.06.2020 року, тобто її подано до суду з пропущенням встановленого ч.1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України строку. Однак, апелянт не ставить питання про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги і не зазначає, з яких причин такий строк було пропущено.

Отже, в силу приписів ч.3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України вищевказані обставини також є підставою для залишення апеляційної скарги фізичної особи-підприємця Удовиченко Олександра Миколайовича без руху.

Керуючись чч. 1, 2 ст. 174, ст. 234, п.2, п.3 ч. 3 ст. 258, ст. 259, ст. 260 Господарського процесуального кодексу України суддя-доповідач,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу відповідача - фізичної особи-підприємця Удовиченко Олександра Миколайовича, на рішення Господарського суду Полтавської області від 28.11.2019 року по справі №917/1825/19 залишити без руху.

2. Фізичній особі-підприємцю Удовиченко Олександру Миколайовичу усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху (з урахуванням положень пункту 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України).

3. Повідомити апелянта, що заява і докази у підтвердження факту усунення недоліків повинні надійти до суду апеляційної інстанції не пізніше п`ятого дня з наступного дня після закінчення десятиденного строку на усунення недоліків (з урахуванням положень пункту 4 розділу Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України).

4. Роз`яснити заявнику, що наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, визначені статтями 174, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач В.С. Хачатрян