РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

01.06.2020Справа № 910/13488/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., дослідивши матеріали господарської справи

за позовом комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва»

до фізичної особи - підприємця Луговського Олександра Вікторовича

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація

про розірвання договору, звільнення нежитлового приміщення

Представники:

від позивача Орлов О.О. (за дов.)

від відповідача не прибув

від третьої особи Чербар В. А. (за дов.)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до фізичної особи - підприємця Луговського Олександра Вікторовича про:

- розірвання договору № 861/1 від 11.02.2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду, відповідно до якого надане в орендне користування нежитлове приміщення (кіоск) площею 3,96 кв.м, що знаходиться за адресою: вул. Хрещатик, №30/1 у м. Києві, для розміщення торговельного об`єкта з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи, у зв`язку з істотним порушенням його умов орендарем - фізичною особою підприємцем - Луговським Олександром Вікторовичем .

- зобов`язання Луговського Олександра Вікторовича вчинити дії - звільнити нежитлове приміщення (кіоск) площею 3,96 кв.м, що знаходиться за адресою: вул . Хрещатик, 30/1 у м . Києві , для розміщення торговельного об`єкта з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи з передачею його в установленому порядку підприємству-балансоутримувачу - комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва».

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач, в порушення умов договору № 861/1 від 11.02.2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду (укладений між Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією (орендодавцем), фізичною особою-підприємцем Луговським Олександром Вікторовичем (орендарем), комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (підприємством-балансоутримувачем):

- не здійснює сплату орендних платежів (за період з 11.02.2019 по 30.09.2019 сплатив лише 36111,12 грн., заборгованість становить 643539,50 грн.);

- протягом 10 календарних днів з дати підписання договору не здійснив авансовий платіж у розмірі 171600 грн. як орендну плату за останні два місяці оренди;

- не сплатив 9043,20 грн. за рахунком № 867 від 06.11.2018 за публікацію оголошення в газеті «Хрещатик» про намір Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації передати в оренду об`єкт оренди;

- не надав підприємству-балансоутримувачу платіжне доручення про сплату страхового внеску, а також не надав підприємству-балансоутримувачу інформацію про особу, яка має право перебувати (здійснювати) господарську діяльність на території об`єкта оренди.

Суд своєю ухвалою від 18.10.2019 відкрив провадження у справі № 910/13488/19, постановив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Суд своєю ухвалою від 05.12.2019 продовжив Луговському Олександру Вікторовичу строк для подання відзиву та прийняв відзив, залучив третю особу на стороні позивача, яка не заявляє вимог на предмет спору, Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію, та постанови здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного провадження з викликом сторін.

Відповідач позовні вимоги відхилив повністю з огляду на таке:

- в момент підписання договору йому не був переданий об`єкт оренди, фактично приміщення передано тільки 25.03.2019, яке не електрифіковано, знаходиться в занедбаному стані, потребує ремонту, а також монтажу обладнання для подальшого здійснення підприємницької діяльності, визначеною умовами конкурсу - розміщення торгівельного об`єкта з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи;

- площа орендованого приміщення складає 2 кв.м., а не 3,96 кв.м., а тому оплаті підлягає тільки фактично орендована площа;

- позивача не довів, що він є балансоутримувачем орендованого приміщення;

- орендоване майно відповідачем застраховано;

- майно використовується за призначенням;

- позивач не наділений правом вимагати розірвання договору.

Також відповідач заперечив проти розміру витрат на професійну правничу допомогу.

Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація підтримала позовні вимоги у повному обсязі.

Під час розгляду справи відповідач подав низку клопотань, а саме:

- про витребування у комунального підприємства «Результат» копій документів, на підставі яких було зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна: нежитлову будівлю (літ.А), загальною площею загальною площею 5,3 кв.м., за адресою: вул. Хрещатик, будинок 30/1, м. Київ, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, за фізичною особою ОСОБА_4 , підстава виникнення права власності: технічний паспорт, серія та номер: Н-1063 виданий 28.10.2019, видавник: фізична особа-підприємець Іванюта Алла Вікторівна; довідка, серія та номер: 1065 виданий 28.10.2019, видавник фізична особа-підприємець Іванюта Алла Вікторівна, та у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) засвідченої у встановленому законодавством порядку копії реєстраційної справи, яка включає документи, на підставі яких було зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлова будівля (літ.А), загальною площею 5,3 кв.м., за адресою: вул. Хрещатик, будинок 30/1, м. Київ, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, за фізичною особою ОСОБА_4 , підстава виникнення права власності: технічний паспорт, серія та номер: Н-1063 виданий 28.10.2019, видавник: фізична особа-підприємець Іванюта Алла Вікторівна; довідка, серія та номер: 1065 виданий 28.10.2019, видавник фізична особа-підприємець Іванюта Алла Вікторівна.

Суд своєю ухвалою від 23.01.2020 витребував у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) засвідчену у встановленому законодавством порядку копію реєстраційної справи, яка включає документи, на підставі яких було 31.10.2019 зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлову будівлю (літ. «А»), загальною площею 5,3 кв.м., за адресою: вул. Хрещатик, будинок 30/1, м. Київ, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, за фізичною особою ОСОБА_4 . Враховуючи, що зберігання реєстраційних справ у паперовій формі здійснюється виключно виконавчими органами міських рад міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення, Київською, Севастопольською міськими, районними, районними у містах Києві та Севастополі державними адміністраціями за місцезнаходженням відповідного майна (ст. 9 Закону України від 01.07.2004, № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»), клопотання в частині витребування реєстраційної справи у комунального підприємства «Результат» судом відхилено;

- про витребування в Шевченківському управлінні поліції Головного управління національної поліції у м. Києві інформації чи саме нежитлове приміщення (кіоск), яке орендується фізичною особою-підприємцем Луговським Олександром Вікторовичем у Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації і балансоутримувачем якого є комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» як нежитлова будівля (літ. «А»), за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 30/1, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та арештовано на підставі ухвали слідчого судді в рамках кримінального провадження 0011772 від 04.12.2019.

Суд відмовив у задоволенні клопотання, про що постановив протокольну ухвалу від 17.02.2020. Відмовляючи в задоволенні клопотання суд виходив з того, що ця інформація не стосується підстав позову та обставин доказування.

- про зупинення провадження у справі № 910/13488/19 до набрання законної сили рішенням у справі № 910/12466/19 за позовом комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до фізичної особи - підприємця Луговського Олександра Вікторовича про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення коштів та за зустрічним позовом фізичної особи - підприємця Луговського Олександра Вікторовича до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» про визнання недійсним договору № 861/1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11.02.2019.

Суд відмовив у задоволенні клопотання, про що постановив протокольну ухвалу від 19.03.2020. Відмовляючи в задоволенні клопотання суд виходив з того, що відсутня об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та третьої особи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

У 2018 році Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією проведено конкурс на право оренди майна комунальної власності територіальної громади міста Києва - нежитлового приміщення (кіоску) загальною площею 3,96 кв.м. на АДРЕСА_6 У зв`язку з відмовою переможця конкурсу - товариства з обмеженою відповідальністю «Еллант», від підписання договору оренди, 22.01.2019 Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація звернулась до фізичної особи-підприємця Луговського Олександра Вікторовича, як до учасника конкурсу, пропозиція якого зайняла друге місце, з пропозицією укласти договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду, надіславши для підписання відповідні проекти договору, у якому сторонами були зазначені Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація (орендодавець), фізична особа-підприємець Луговський Олександр Вікторович (орендар) та комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (підприємство-балансоутримувач).

Підписаний ним проект договору позивач 01.02.2019 повернув відповідачу.

Всіма учасниками договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду було підписано 11.02.2019, який отримав номер 861/1 (далі - Договір).

У Договорі зазначено, що предметом оренди є нежитлове приміщення (кіоск) площею 3,96 кв.м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 Майно надано в оренду для розміщення торговельного об`єкта з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи (п.1.1, п. 2.1 Договору)

За умовами п. 2.4 Договору, початком перебігу оренди є момент підписання сторонами акту приймання-передачі об`єкта оренди. Також саме актом приймання-передачі повинен визначатися стан об`єкта оренди (п. 2.3 Договору).

Трьохсторонній акт приймання-передачі нежитлового приміщення сторонами датований 11.02.2019, у якому зазначено, що приміщення знаходиться у задовільному стані і передається без будь-якого обладнання.

18.03.2019 відповідач повідомив орендодавця (копія листа у справі) про те, що у нього відсутній доступ до приміщення внаслідок ненадання ключів, а саме приміщення не електрифіковане, знаходиться в занедбаному стані, потребує ремонту та демонтажу обладнання. Тільки 25.03.2019, як стверджує відповідач, відбулась фактична передачі приміщення.

При доведеності цих обставин суд виходить як з визначеного законом обов`язку їх доказування (ст. 74 ГПК України покладає цей обов`язок на сторону, яка на них посилається), так і з принципу вірогідності доказів (ст. 79 ГПК України). Керуючись цими критеріями суд вважає, що доказ (лист від 18.03.2019) на підтвердження несвоєчасної передачі майна та його недоліків є менш вірогідними, чим зворотній доказ - трьохсторонній акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 11.02.2019. Зміст листа від 18.03.2019 щодо ненадання приміщення не узгоджується з іншими твердженням, наведеним у ньому, про стан приміщення, оскільки свідчить про обізнаність, яка може бути сформована тільки за наслідками доступу до майна. Навіть якщо і мало місце невикористання відповідачем до 25.03.2019 приміщення, то ним не надано доказів, що таке невикористання пов`язано з діями орендодавця або іншими об`єктивним обставинами, а не є наслідком винної поведінки орендаря.

Отже, при визначенні моменту початку оренди суд виходить з дати, що зазначена у акті приймання-передачі - 11.02.2019. Цими ж міркуваннями суд керується при визначенні стану орендованого майна, як такого, що придатне для використання.

У третьому розділі Договору сторони погодили такі умови:

- орендна плата визначена за результатами конкурсу, затвердженими розпорядженням Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 03.12.2018 № 743, становить без ПДВ 18055 грн. 56 коп. за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку листопад 2018 року 71500 грн. 00 коп. (п. 3.1);

- орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць (п. 3.2);

- у разі користування об`єктом протягом неповного календарного місяця (першого та/або останнього місяців оренди) добова орендна плата за дні користування визначається згідно з Методикою розрахунку орендної плати за користування майном територіальної громади міста Києва, яка передається в оренду та і в інших випадках, передбачених законодавством України (пункт 3.3);

- орендна плата сплачується орендарем на рахунок підприємства балансоутримувача, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі (пункт 3.6);

- орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця (пункт 3.7).

- зобов`язання орендаря по сплаті орендної плати забезпечуються у вигляді авансової орендної плати в розмірі не менше ніж орендна плата за два місяці. Орендар сплачує авансовий платіж протягом 10 календарних днів з дати підписання договору. Підприємство-балансоутримувач зараховує авансовий платіж як орендну плату за останні два місяці строку дії договору оренди (пункт 3.10).

Згідно з розділом 4 Договору орендар зобов`язаний: своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі (пункт 4.2.3); протягом місяця після укладення цього договору застрахувати об`єкт не менше ніж на його вартість за висновком про вартість/актом оцінки на користь підприємства-балансоутримувача, який несе ризик випадкової загибелі чи пошкодження об`єкта у порядку, визначеному законодавством, і надати орендодавцю та підприємству-балансоутримувачу копії страхового полісу/договору і платіжного доручення про сплату страхового внеску (пункт 4.2.15); письмово повідомляти підприємству-балансоутримувачу про особу, яка має право перебувати (здійснювати) господарську діяльність на території об`єкта оренди у тижневий строк (пункт 4.2.27).

Відповідно до пункту 6.7 Договору при невиконанні або порушенні однією із сторін умов цього договору та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України, цей договір може бути розірваний достроково на вимогу однією із сторін за рішенням суду.

На вимогу однієї із сторін Договір може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України (п. 9.6 Договору).

Строк дії договору з 11.02.2019 до 08.02.2022 (п. 9.1 Договору).

27.03.2019 сторони внесли зміни до Договору, змінивши дані про підписанта Договору від відповідача.

Протягом оренди відповідач сплатив 36111,12 грн. (платіжне доручення від 04.06.2019 № 109).

Договір оренди є оплатним договором, а тому плата за користування майном є його кваліфікуючого ознакою та істотною умовою договору.

Порушення цієї умови, відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України, є підставою для настання правових наслідків, встановлених договором або законом, зокрема, розірвання договору.

За загальними правилом розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України).

Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України).

Оскільки орендна плата є істотною умовою договору оренди, тобто тим матеріальним результатом, отримання якого переслідує орендодавець при укладенні договору, порушення орендарем обов`язку щодо сплати орендної плати є істотним порушенням договору.

Відповідачем не спростовані твердження позивача про часткове внесення орендної плати з 11.02.2019 по 30.09.2019 у розмірі 36111,12 грн., що свідчить про прострочення понад три місяців підряд, та не здійснення протягом 10 календарних днів з дати підписання Договору авансового платежу.

Таке порушення зі сторони відповідача є самодостатнім для розірвання Договору за рішенням суду.

При цьому, недотримання позивачем вимог положень ст. 188 Господарського кодексу України, яка передбачає обов`язок попереднього направлення іншій стороні договору пропозиції про його розірвання, не може бути підставою для відмови у позові про розірвання договору, оскільки згідно з рішенням Конституційного Суду України № 15-пр/2002 від 09.07.2002 направлення такої пропозиції є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно його використовує виходячи з власних інтересів, та не позбавляє позивача права на звернення за захистом своїх порушених прав до суду з позовом про розірвання договору.

Право особи на звернення до суду для внесення змін у договір (чи його розірвання) у передбаченому законом випадку відповідає статті 16 ЦК України, способам, передбаченим нею (зміна чи припинення правовідношення) та не може ставитися в залежність від поінформованості про позицію іншої сторони чи волевиявлення іншої сторони (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 914/2649/17 (провадження № 12-216гс18).

Відповідно частини 2 ст. 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» договір оренди може бути достроково припинений за згодою сторін. Договір оренди може бути достроково припинений за рішенням суду та з інших підстав, передбачених цим Законом або договором.

Оскільки договором передбачена можливість його дострокового розірвання внаслідок порушення строків здійснення орендної плати, а також з урахуванням того, що несплата орендних платежів є істотним порушенням договору оренди, позовні вимоги про розірвання договору визнаються судом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Водночас інші обставини, які наведені позивачем як підстави для розірвання, не є такими, на яких може ґрунтуватись відповідне судове рішення.

Зокрема, позивачем не доведено наявності обов`язку у відповідача зі сплати 9043,20 грн. за публікацію оголошення в газеті «Хрещатик» про намір Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації передати в оренду об`єкт оренди. Попри це, таке порушення, якщо допустити його існування, жодним чином не свідчило б про його істотність, в рівній мірі як і не є істотним порушенням ненадання платіжного доручення про сплату страхового внеску та інформації про особу, яка має право перебувати (здійснювати) господарську діяльність на території об`єкта оренди.

Правовим наслідком розірвання договору є припинення зобов`язань сторін (ч. 2 ст. 653 ЦК України).

Згідно з частиною 1 статті 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.

Відповідно до п. 7.5 Договору у разі закінчення/припинення дії договору або при його розірванні орендар зобов`язаний за актом приймання-передачі повернути об`єкт оренди підприємству-балансоутримувачу у стані, не гіршому, ніж в якому перебував об`єкт оренди на момент передачі його в оренду з урахуванням його фізичного зносу.

З розірванням договору відповідач втрачає статус орендаря.

Позивач просить зобов`язати відповідача вчинити дії - звільнити нежитлове приміщення (кіоск) площею 3,96 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6

Вирішуючи питання щодо фактичної площі орендованого відповідачем приміщення суд виходить з такого.

Під час оренди приміщення, за наслідками здійсненого за замовленням відповідача його (приміщення) обміру, відповідач звернувся до орендодавця з пропозицією (листи від 03.06.2019, 29.08.2019) змінити Договір в частині розміру площі приміщення та розміру орендної плати, оскільки площа приміщення фактично становить 2 кв.м.

03.10.2019 Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація надіслала відповідачу для підписання проект додаткової угоди № 2, у якій запропонувала визначити площу орендованого приміщення у розмірі 2,1 кв.м, збільшивши розмір орендної плати за один квадратний метр та залишивши без змін загальний розмір оренди за місяць - 71500 грн. Проект цієї додаткової угоди був підписаний Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією та комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва».

Відповідач від підписання додаткової угоди № 2 відмовився, вважаючи, що площа у розмірі 2,1 кв.м. визначена невірно, та не погодився з пропозицією залишення без змін загального розміру оренди за місяць - 71500 грн. (лист від 17.09.2019).

Незважаючи на не підписання сторонами змін до Договору щодо розміру орендованого приміщення, наявні матеріали свідчать, що його дійсний розмір є значно меншим від того, що визначено у Договорі (3,96 кв.м.), і сторони визнають невідповідність дійсного та задекларованого розмірів. Узгоджений розмір орендованої площі, тобто такий, який не оспорюється сторонами, складає 2 кв.м.

А тому, приймаючи рішення про площу приміщення, яка підлягає звільненню, суд, за відсутності інших даних, виходить з обмірів (технічний паспорт, виконаний інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_5 ), здійснених 21.05.2019 на замовлення відповідача, оскільки план будинку від 03.07.2019, наданий орендодавцем, у якому площа вказана як 2,1 кв.м., не містить даних про суб`єкта його виконання. Відповідно до обмірів, виконаних інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_5 , площа приміщення становить 2 кв.м.

Водночас ефективним способом захисту прав позивача є виселення фізичної особи-підприємця Луговського Олександра Вікторовича із нежитлового приміщення (кіоску) площею 2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 .

Саме такий спосіб призводить до повного відновлення та захисту прав позивача та забезпечить оптимальну можливість його виконання.

При цьому, визначаючи самостійно ефективний спосіб захисту, суд виходить з приписів ст. 5 ГПК України, якими остання наділяє суд правом у своєму рішенні відповідно до викладеної вимоги визначити ефективний спосіб захисту права чи інтересу особи, яка звернулась до суду.

Право позивача, як сторони за Договором, вимагати його розірвання, засновано як на умовах Договору (п. 6.7), так і на загальних нормах цивільного законодавства, наведених вище, щодо права сторони Договору вимагати його розірвання у разі істотного порушення договору другою стороною. Саме позивач є особою, на користь якої за Договором сплачується орендна плата.

Згідно зі статтею 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані з залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Позивач надав належні докази понесення 10000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу (договір про надання правової допомоги № 18, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, платіжні доручення № 322708 від 28.08.2019 та № 322693 від 14.08.2019).

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до фізичної особи-підприємця Луговського Олександра Вікторовича.

Розірвати договір № 861/1 від 11.02.2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду.

Виселити фізичну особу-підприємця Луговського Олександра Вікторовича ( АДРЕСА_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) з нежитлового приміщення (кіоску) площею 2 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 .

Стягнути з фізичної особи-підприємця Луговського Олександра Вікторовича ( АДРЕСА_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (вул. Білоруська, 1, м. Київ, 04050, код 34966254) 4044,00 грн. судового збору, 10000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана в порядку, передбаченому підпунктом 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України».

Повний текст рішення складено 15.07.2020.

Суддя С. А. Ковтун