УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

21.07.2020Справа № 910/10230/20
Суддя господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

За позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк"

до Акціонерного товариство Комерційний банк "Приватбанк"

та Держави в особі Кабінету Міністрів України

про визнання недійсним рішення

ВСТАНОВИВ:

Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" звернулася до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Акціонерного товариство Комерційний банк "Приватбанк" та Держави в особі Кабінету Міністрів України про захист порушених трудових прав членів Профспілки шляхом визнання недійсним рішення, що оформлене Протоколом №11/20 від 19.03.2020.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст.129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст.7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п. 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачам копії позовної заяви з доданими до неї документами позивачем надані накладні на відправлення від 14.07.2020 з описом вкладення.

Однак, судом досліджено, що зазначений опис вкладення не є належним доказами направлення позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу, оскільки зі змісту опису вкладення в цінний лист вбачається, що позивачем на адресу відповідача 1 та відповідача 2 надіслано: «Позовна заява від 13.07.2020 про захист порушених трудових прав членів Профспілки разом з додатками з додатками на 32 арк.». Проте, переліку таких додатків у накладних не наведено, що позбавляє суд можливості перевірити відповідність надісланих відповідачам документів тим, що подані до господарського суду. Разом з тим, згідно норм чинного законодавства на адресу відповідача мають надсилатися всі додані до позовної заяви документи, однакові як для суду так і для відповідачів, що в свою чергу позивачем зроблено не було, та є порушенням вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, на момент винесення даної ухвали місцезнаходженням Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (відповідач-1) є адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д.

Проте, як вбачається з наявної в матеріалах позову накладної UA10055971, копію позовної заяви та доданих до неї документів позивачем було надіслано відповідачу-2 лише на адресу для листування.

. Згідно з частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

В свою чергу, позивачем не зазначено офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти для Кабінету Міністрів України; не зауважено, що такі відомості щодо учасників справи йому невідомі.

Так, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як вбачається зі змісту прохальної частини позовної заяви, заявлені у ній вимоги - визнання недійсним рішення, що оформлене Протоколом №11/20 від 19.03.2020, є вимогами які фактично пред`явлені до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

В той же час, позивач обґрунтовує свої позовні вимогами неправомірністю дій Наглядової Ради Акціонерного товариство Комерційний банк "Приватбанк", проте в реквізитах позовної заяви вказує відповідачем 2 - Державу в особі Кабінету Міністрів України, однак жодних вимог до останнього прохальна частина позовної заяви не містить, тобто, позовна заява Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", у зв`язку з чим суд приходить до висновку про невідповідність позовної заяви Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" вимогам п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позивачу слід усунути вказані недоліки шляхом надання:

- письмової заяви із визначенням змісту позовних вимог до Держави в особі Кабінету Міністрів України

- письмової заяви із визначенням офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти для Кабінету Міністрів України; не зауважено, що такі відомості щодо учасників справи йому невідомі;

- належних доказів відправлення на адресу відповідача 1 та відповідача 2 копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами.

Окрім вказаного вище, суд звертає увагу позивача на необхідність відправлення зазначених вище документів на адресу відповідача та подання до суду належних доказів такого направлення.

Враховуючи наведене, дана позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 162, ст. 164, ст. 172, ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" залишити без руху

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.О. Лиськов