ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" червня 2020 р. м. Київ Справа № 911/244/20

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., за участю секретаря судового засідання Ступаченко С.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом

Керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області (08131, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Софіївська Борщагівка, вул. Соборна, буд. 67) в інтересах держави в особі

Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців (Артема), буд. 18, код 40479560)

до

Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області (08150, Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Богдана Хмельницького, буд. 57-А, код 02143703)

приватного акціонерного товариства «Будівельна Компанія «Столиця» (01133, м. Київ, вул. Мечнікова, буд. 10/2, офіс 67, код 25409492)

про визнання недійсним договору та додаткової угоди до нього

за участю представників учасників справи:

від прокуратури: Таможня О.О.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Кулинич А.В.;

від відповідача: Тимків І.В.;

30.01.2020 до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області (далі по тексту прокуратура/прокурор) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (далі по тексту Держаудитслужба/позивач) до Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області (далі по тексту відділ освіти/відповідач 1) та приватного акціонерного товариства «Будівельна Компанія «Столиця» (далі по тексту ПрАТ «Столиця»/відповідач 2), в якій прокурор просив суд:

- визнати недійсним договір від 15.11.2018 № 243 про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області» (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт);

- визнати недійсною додаткову угоду від 27.11.2018 № 1 до договору від 15.11.2018 № 243 про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області».

В обґрунтування позову прокурор посилається на те, що договір про закупівлю робіт за державні кошти № 243 від 15.11.2018 та додаткову угоду № 1 від 27.11.2018 до цього договору було укладено з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Зокрема прокурор зазначає, що предметом договору, який надано учасником на підтвердження досвіду виконання з аналогічних видів робіт, є капітальний ремонт даху, а не капітальний ремонт басейна, що свідчить про недостовірність інформації, наданої учасником та невідповідність умовам пп. 5.3 п. 5 розділу ІІІ тендерної документації. Відтак замовник, у відповідності до ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі», був зобов`язаний відхилити пропозицію конкурсних торгів цього учасника, однак в порушення норм чинного законодавства визнав пропозицію учасника відкритих торгів такою, що відповідає вимогам тендерної документації.

Прокурор стверджує, що договір від 15.11.2018 № 243 та додаткову угоду від 27.11.2018 № 1 до договору укладено за результатами тендерних торгів з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», що є підставою для визнання їх недійсними.

Крім того, умови укладеного відповідачами договору не відповідають змісту тендерної пропозиції переможця, чим порушено вимоги ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Обґрунтовуючи порушення інтересів держави прокурор зазначає, що Північний офіс Держаудитслужби є територіальним органом державного фінансового контролю уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах. Однак, за доводами прокурора, вказаний орган не здійснює заходи щодо захисту інтересів держави, що вказує на усвідомлену пасивну поведінку та свідчить про ухилення здійснення захисту інтересів держави.

А тому, аби інтереси держави не залишилися незахищеними, Керівник Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області звернувся з позовною заявою в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби до суду з метою захисту порушених інтересів держави, оскільки уповноважені органи не здійснюють належним чином свої повноваження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.02.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/244/20 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 11.03.2020.

10.03.2020 на адресу суду від ПрАТ «Столиця» надійшов відзив на позов, в якому відповідач 2 пред`явлені позовні вимоги не визнає та заперечує проти задоволення позову в повному обсязі.

Відповідач 2 вказує на те, що прокурор не обґрунтував наявність підстав для представництва інтересів держави у цій справі. На його думку, прокурором взагалі не досліджувалось питання наявності чи відсутності підстав для представництва прокуратурою Держаудитслужби та не встановлено обставин, які перешкоджають захисту прав та інтересів держави останньою, як самостійним належним суб`єктом.

Також відповідач 2 зазначає, що критерієм визначення переможця в закупівлі було встановлено найнижчу ціну, тобто, укладений правочин між відповідачами було укладено у повній відповідності до тендерної документації.

10.03.2020 від відділу освіти надійшов відзив, в якому відповідач 1 позовні вимоги заперечує та просить суд відмовити прокурору в задоволенні позову.

Відповідач 1 зазначає, що прокурором не обґрунтувано наявність підстав для представництва інтересів держави у цій справі. Посилаючись на Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Положення про Державну аудиторську службу України, Положення про Північний офіс Держаудитслужби, зазначає про те, що Держаудитслужба не наділена повноваженнями звертатися до суду із вимогами про визнання договорів недійсними, а, отже, прокурор безпідставно розширює повноваження Держаудитслужби.

Відповідач вказує на те, що наданий переможцем відкритих торгів аналогічний договір на виконання робіт з капітального ремонту даху відповідає тендерній документації замовника в частині наявності документально підтвердженого відповідного досвіду виконання аналогічних договорів, адже предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 та 32 ч. 1 Закону та на основі Національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», за показником четвертої цифри основного словника із зазначенням у дужках конкретної назви товару чи послуги. При цьому, закупівля капітального ремонту басейна здійснювалась за кодом ДК 021:20-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт».

Відповідач 1 зазначає, що проект договору, який міститься у тендерній пропозиції учасника торгів дійсно різниться із укладеним між відповідачами договором за результатами торгів, однак виявлені розбіжності є несуттєвими та не впливають на предмет закупівлі, ціну договору та інші істотні умови договору.

Також відповідач 1 стверджує, що під час укладення договору замовником та виконавцем було дотримано загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені статтею 203 Цивільного кодексу України, зокрема таким, що зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. А доводи прокуратури щодо недотримання вимог законодавства про публічні закупівлі під час проведення відкритих торгів не ґрунтуються на дійсних обставинах справи та є безпідставними.

Крім того, відповідач 1 звертає увагу на те, що у висновку Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 04.06.2019, міститься зобов`язання до замовника закупівлі щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, однак контролюючий орган не конкретизує, які фактично дії необхідно вчинити об`єкту контролю для виконання вимоги.

Ухвалою суду від 11.03.2020, із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче засідання відкладено на 01.04.2020

30.03.2020 від прокуратури надійшли відповіді на відзиви ПрАТ «Столиця» та відділу освіти, в яких прокурор не погоджується із доводами відповідачів. Заперечуючи проти доводів відповідачів прокурором наведено обставини представництва держави в особі Держаудитслужби, які аналогічні тим, що викладено у позовній заяві.

Також прокурор, стосовно заперечення відділу освіти про те, що наданий ПрАТ «Столиця» у складі тендерної пропозиції договір на капітальний ремонт даху можна вважати аналогічним до предмету закупівлі, посилається на те, що ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв про наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації, водночас, у тендерній документації відділу освіти було чітко зазначено, що під аналогічними розуміються договори на виконання робіт із будівництва або реконструкції або капітального ремонту бассейну. Однак, як вказує прокурор, наданий у складі тендерної пропозиції ПрАТ «Столиця» договір не може вважатися аналогічним договором в контексті тендерної документації замовника.

Прокурор заперечує доводи відділу освіти, що зміст договору не суттєво відрізняється від змісту тендерної пропозиції, оскільки згідно вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Проте спірний договір, вчинений не у відповідності до тендерної пропозиції переможця, чим порушено вимоги ч. 4 ст. 36 Закону.

Щодо доводу відділу освіти про некоректність формулювання висновку в частині вжиття заходів необхідних здійснити на усунення виявлених порушень, прокурор вказує, що замовник не здійснив заходів передбачених п. 8. ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», що свідчить про ігнорування замовником вимог цього Закону.

В зв`язку із запровадженням на всій території України карантину, судове засідання, яке було призначене на 01.04.2020 не відбулось, про що учасників справи повідомлено ухвалою суду від 02.04.2020. Цією ж ухвалою підготовче засідання призначено на 22.04.2020.

Ухвалою суду від 22.04.2020 підготовче засідання відкладено на 13.05.2020.

Ухвалою суду від 13.05.2020 підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті на 03.06.2020.

Ухвалою суду від 25.05.2020, у зв`язку із перебуванням судді Колесника Р.М. 03.06.2020 у відпустці, розгляд справи призначено на 11.06.2020.

02.06.2020 на адресу суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

В судовому засіданні 11.06.2020 ПрАТ «Столиця» було подано письмові пояснення, в яких відповідач зазначає, що у позові прокурора вказано на відсутність в договорі вимоги про наявність у відповідача відповідної ліцензії, що є порушенням. Разом із тим, відповідач вказує на те, що такі доводи є помилковими, оскільки ч. 5 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» не вимагає документального підтвердження публічної інформації. Так, ліцензії на будівельні роботи містяться у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільний.

В судовому засіданні 11.06.2020 було оголошено перерву до 18.06.2020, про що було постановлено відповідну ухвалу.

В судове засідання 18.06.2020 з`явились прокурор та представники відповідачів. Представник позивача в судове засідання не з`явився.

Прокурор в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представники відповідачів в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували та просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

У відповідності до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

19.10.2018 Відділом освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації (замовник) на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua) розміщено оголошення за № UA-2018-09-18-000410-а про проведення відкритих торгів з предметом закупівлі «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:20-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт». Очікувана вартість предмета закупівлі 2938259,00 гривень.

Рішенням тендерного комітету Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації від 04.10.2018 № 3 затверджено тендерну документацію відкритих торгів на закупівлю робіт.

Відповідно до п. 5. розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації встановлено кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону.

Згідно до пп. 5.3. цього ж розділу учасник в складі тендерної пропозиції повинен надати документи щодо підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям та відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, в тому числі: наявність документально підтвердженого відповідного досвіду виконання аналогічного (-их) договору (-ів): інформаційну довідку про виконання аналогічного (-их) договору (-ів) згідно додатку 7 цієї документації (пп. 5.3.1.); аналогічний (-і) договір (-ори) із підтверджуючими документами про його (їх) виконання (актів виконаних робіт, тощо) (пп. 5.3.2.); лист (-и)-відгук (-и) від контрагента (-ів), зазначеного (-их) в довідці про виконання аналогічного (-их) договору (-ів), з зазначенням інформації про належне виконання договору (-ів) (пп. 5.3.3.); Під аналогічними розуміються договори на виконання робіт із будівництва або реконструкції або капітального ремонту басейнів.

Відповідно до п. 6 розділу ІІІ учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерної пропозицій документальне підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у додатку 3 до цієї тендерної документації. Інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у додатку 3 до цієї тендерної документації, повинна бути підтверджена наступними документами: договірною ціною; зведеним кошторисним розрахунком; пояснювальною запискою; локальними кошторисами (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням технологічного процесу); підсумковою відомістю ресурсів; проектом календарного графіку виконання робіт (відповідно до норм Мінрегіонбуду України).

Тендерна пропозиція, що не відповідає технічним вимогам, викладеним у додатку 3 та цим пунктом, буде відхилена як така, що не відповідає вимогам тендерної документації.

За змістом п. 3 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації тендерна пропозиція відхиляється замовником у разі якщо:

учасник: не відповідає установленим цим документом кваліфікаційним критеріям; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 Закону; наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 Закону; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

Пунктами 2, 3, 4 розділу VI «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації передбачено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, якого визнано переможцем торгів, протягом строку дії його пропозиції не пізніше ніж через двадцять днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця.

Договір про закупівлю повинен відповідати проекту договору зазначеному в додатку 2 до тендерної документації.

Договір про закупівлю укладається в письмовій формі, відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених Законом.

Відповідно до долученого до матеріалів справи реєстру отриманих тендерних пропозицій на участь у процедурі закупівлі подано пропозиції від двох учасників, а саме:

- Інвесттепло-Полтава товариство з обмеженою відповідальністю;

- приватне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Столиця».

Згідно протоколу засідання тендерного комітету Відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації щодо розгляду тендерних пропозицій по процедурі закупівлі від 26.10.2018 № 4 за результатом розгляду та оцінки тендерних пропозицій пропозиція приватного акціонерного товариства «Будівельна компанія «Столиця» визначена найбільш економічно вигідною та такою, яка відповідає умовам тендерної документації. Визнано приватне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Столиця» переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір.

В подальшому, замовником на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель опубліковано повідомлення про намір укласти договір з переможцем процедури закупівлі ПрАТ «Столиця» за ціною пропозиції 2937230,30 з ПДВ.

15.11.2018 між Відділом освіти (замовник) та ПрАТ «Столиця» (підрядник) укладено договір про закупівлю робіт за державні кошти № 243. Згідно п. 1.1. договору підрядник зобов`язується до 31.12.2018 якісно виконати на свій ризик власними та залученими силами та засобами, передбачені цим договором будівельні роботи за робочими проектом: капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області, відповідно до проектно-кошторисної документації, договірної ціни та в межах фактичного обсягу видатків; з придбанням і встановленням обладнання; здати в обумовлені строки роботи замовнику усунути недоліки.

Також, 27.11.2018 між підрядником та замовником укладено додаткову угоду № 1 до договору від 15.11.2018 № 243, якою сторони погодили внести зміни в договір та встановили, що загальна сума договору становить 1502230,30 гривень.

Наказом Північного офісу Держаудитслужби від 29.05.2019 № 108 «Про початок моніторингу закупівель», у відповідності до частини другої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, затверджено перелік процедур закупівель, по яких виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Розпочато моніторинг закупівель відповідно до переліку.

05.06.2019 позивачем проведено моніторинг закупівлі № UA-2018-09-18-000410-а, за результатами якого втановлено зокрема такі порушення: переможцем в якості документального підтвердження досвіду виконання аналогічних договорів надано договір на виконання робіт з капітального ремонту даху, чим не виконано умови пп. 5.3 п. 5 Розділу ІІІ ТД; договір № 243 укладено не у відповідності до умов тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, оскільки в ньому змінено визначення договірної ціни; предмет закупівлі; порядок і умови розрахунків; порядок здавання та приймання виконаних робіт; порядок здійснення контролю за якістю робіт та матеріальними ресурсами; обставини непереборної сили; строк дії договору та умови його розірвання; додатки до договору тощо, чим порушено вимоги ч. 4. ст. 36 Закону.

Звертаючись до суду з розглядуваним позовом Керівник Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області посилається на те, що тендерна пропозиція ПрАТ «Столиця» не відповідала кваліфікаційним критеріям, установленими ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» та вимогам тендерної документації замовника, та згідно ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» підлягала відхиленню замовником. А, оскільки, договір підряду від 15.11.2018 № 243 укладено за результатами проведених тендерних торгів з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», то такий договір підлягає визнанню недійсним відповідно до вимог статей 203, 215 Цивільного кодексу України.

Зокрема, прокурор вказує на подання ПрАТ «Столиця» в тендерній пропозиції недостовірної інформації щодо виконання аналогічних договорів, тендерна пропозиція ПрАТ «Столиця» не відповідає як кваліфікаційним критеріям, встановленим замовником у тендерній документації, так і вимогам чинного законодавства.

Вказані обставини стали підставою для звернення прокурора до суду з вимогами про визнання недійсними договору від 15.11.2018 № 243 про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області» (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) та додаткової угоди від 27.11.2018 № 1 до договору від 15.11.2018 № 243 про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області».

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги прокурора підлягають задоволенню.

Відповідно до преамбули Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин тут і далі) цей Закон установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У відповідності до п. 29 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Статтею 3 названого Закону визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

За змістом ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення.

Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Відповідно до ч. 1 ст. 11 названого Закону для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості.

Приписами ч.ч. 1, 2, 3 статті 16 Закону встановлено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Частинами 1, 2, 3, 4 статті 22 Закону передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити, зокрема: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Згідно ч.ч. 1, 4, 6 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі» оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

З аналізу ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» слідує, що до розгляду та оцінки допускаються тендерні пропозиції учасників, які відповідають кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та мають узгоджуватися із умовами тендерної документації.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті (ч.ч. 1, 2, 4 ст. 36 Закону).

Відповідно до затвердженої замовником тендерної документації для документального підтвердження досвіду виконання аналогічних договорів учасник надає інформаційну довідку про виконання аналогічного договору. Замовником також, встановлено, що під аналогічними договорами розуміються договори на виконання робіт із будівництва або реконструкції або капітального ремонту басейнів (п. 5 розділу ІІІ тендерної документації).

На підтвердження документального підтвердження досвіду виконання аналогічних договорів ПрАТ «Столиця» долучило договір про закупілю робіт за державні кошти від 23.04.2015 № 8-СТ. Згідно п. 1.1. вказаного договору підрядник (ПрАТ «Столиця») за завданням замовника зобов`язується на свій ризик виконати роботи з капітального ремонту даху в дитячому навчальному закладі № 71 за адресою: м. Київ, вул. Чорнобильська, 19-А.

Вказаний договір розміщений на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-09-18-000410-a) та є загальнодоступним.

Тобто, наданий ПрАТ «Столиця» договір від 23.04.2015 № 8-СТ, в якості підтвердження виконання аналогічного договору з капітального ремонту даху, не міг підтверджувати наявність досвіду виконання робіт із будівництва, реконструкції або капітального ремонту саме басейнів.

Жодних інших договорів, які б підверджували наявність у ПрАТ «Столиця» досвіду виконання виконання аналогічного договору подано не було.

Таким чином, тендерна пропозиція ПрАТ «Столиця» не відповідала всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, та у відповідності до пп. 1, 4 ч. 1 ст. 30 Закону та п. 3 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації підлягала відхиленню замовником, як така, що не відповідає умовам тендерної документації конкурсних торгів.

Однак, всупереч вимогам Закону та тендерної документації замовник не відхилив тендерну пропозицію ПрАТ «Столиця», а навпаки рішенням тендерного комітету від 26.10.2018 № 7 прийняв пропозицію та визначив переможцем торгів саме ПрАТ «Столиця».

Суд зазначає, що саме замовником у тендерній документації було визначено, що під аналогічними договорами розуміються договори на виконання робіт із будівництва або реконструкції або капітального ремонту саме басейнів, однак замовником при оцінці тендерних пропозицій було проігноровано встановлені ним же критерії до учасників торгів.

Наведеним вище підтверджуються доводи прокурора, що тендерна пропозиція ПрАТ «Столиця» не відповідала всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації.

Доводи Відділу освіти стосовно того, що наданий переможцем відкритих торгів аналогічний договір на виконання робіт з капітального ремонту даху відповідає тендерній документації замовника в частині наявності документально підтвердженого відповідного досвіду виконання аналогічних договорів, адже предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 та 32 ч. 1 Закону та на основі Національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», за показником четвертої цифри основного словника із зазначенням у дужках конкретної назви товару чи послуги. При цьому, закупівля капітального ремонту басейна здійснювалась за кодом ДК 021:20-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт», спростовуються наступним.

Згідно п. 1 Порядку визначення предмету закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку № 454 від 17.03.2016 спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) визначається даним Порядком.

Відповідно до пункту 1 розділу 2 «Порядку визначення предмета закупівлі», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17 березня 2016 року № 454, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 448/28578 (із змінами): «Предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 і 32 частини першої статті 1 Закону та на основі Державного класифікатора продукції та послуг ДК 016:2010, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 11 жовтня 2010 року № 457, за показником п`ятого знака із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до показників третьої п`ятої цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, а також конкретної назви товару чи послуги.

Відділом освіти у тендерній документації було вказано інформацію щодо предмета закупівлі - Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе, Києво-Святошинського р-ну, Київської області (код за ДК 021:20-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт») з урахуванням ДСТУ Б.Д. 1. 1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва».

При цьому, замовником не було вказаного відомостей про конкретний вид робіт, її характеристик та ідентифікуючих ознак серед подібних робіт, що свідчить про порушення замовником наведеного порядку.

Щодо доводів відповідача про те, що у висновку Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 04.06.2019, міститься зобов`язання до замовника закупівлі щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, однак контролюючий орган не конкретизує, які фактично дії необхідно вчинити об`єкту контролю для виконання вимоги, суд зазначає наступне.

У відповідності до ч.ч. 8, 10 ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Разом із цим, доказів того, що замовник звертався до Держаудитслужби за наданням роз`яснення щодо складеного висновку або доказів оскарження висновку матеріали справи не містять.

Частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 202 Кодексу).

Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 203 названого Кодексу встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. 3) волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відтак, укладені між відповідачами договір від 15.11.2018 № 243 та додаткова угода від 27.11.2018 № 1 до нього суперечать приписам Закону України «Про публічні закупівлі», вимог оскільки замовником не було дотримано вимог п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону, що відповідно до ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання їх недійсними.

Враховуючи, що договір про закупівлю робіт за державні кошти від 15.11.2018 № 243 та додаткову угоду від 27.11.2018 № 1 до нього укладено всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», вимога прокурора про визнання недійсним вказаного договору та додаткової угоди до нього підлягає задоволенню.

Інші доводи прокурора щодо підстав для визнання недійсним договору судом не оцінюються, адже достатньою підставою для визнання його недійсним є порушення приписів Закону України «Про публічні закупівлі» в частині, що стосується невідповідності ПрАТ «Столиця» кваліфікаційним критеріям, визначеним самим замовником у тендерній документації, що було підставою для відхилення конкурсної пропозиції ПрАТ «Столиця».

Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

В обґрунтування наявності підстав для представництва інтересів держави в суді в особі Північного офісу Держаудитслужби прокурор посилався на те, що тендерним комітетом Відділом освіти порушено вимоги статей 3, 16, 30 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто прийнято рішення про обрання ПрАТ «Столиця» переможцем закупівлі за відсутності законних на те підстав, та не прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції ПрАТ «Столиця», як такої, що не відповідає вимогам тендерної документації.

Прокурор вказав на те, що звертався до Північного офісу Держаудитслужби із листом від 19.11.2019 № 2784 вих-19, в якому просив надати інформацію щодо проведеного Північним офісом Держаудитслужби моніторингу відкритих торгів на закупівлю «Капітальний ремонт басейна Києво-Святошинської районної дитячо-юнацької спортивної школи за адресою: вул. Машинобудівників, 3а, міста Вишневе Києво-Святошинського р-ну Київської області», замовником якого є Відділ освіти та зазначити чи вживалися Північним офісом Держаудитслужби заходи цивільно-правового характеру щодо усунення виявлених в ході проведеного моніторингу порушень.

У відповідь на вказаний лист прокурора Північний офіс Держаудитслужби листом від 20.11.2019 № 26-13-17-17 повідомив, що під час моніторингу виявлені порушення, що містять ознаки адміністративного правопорушення. Також позивач у листі вказав на те, що останній не наділений повноваженнями звертатись до суду із позовом про визнання недійсним договорів (у тому числі укладених за результатами процедури закупівлі).

Прокурор вказує на те, що невжиття позивачем належних заходів щодо оскарження спірного договору свідчить про усвідомлену пасивну поведінку Північного офісу Держаудислужби та свідчить про невжиття останнім захисту інтересів держави.

Прокурор зазначив про те, що звернення до суду із позововом в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби обумовлюється тим, що вказаний орган не вживав належних заходів щодо оскарження спірного договору, а тому прокурор, на підставі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», звернувся до суду з розглядуваним позовом.

Суд погоджується з наведеним вище доводами прокурора та вважає підтвердженими підставами для представництва в суді інтересів держави з огляду на наступне.

За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Частиною 1 статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на момент складання висновку) передбачено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

У відповідності до ч.ч. 1, 6 ст. 71 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (п. 34 ч. 1 Закону).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

За змістом пунктів 1, 7, 8, 10 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо); пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно п. 4 положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі; усуненням виявлених недоліків і порушень.

Також, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

У відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 № 266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п. 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до наказу Держаудитслужби України № 23 від 02.06.2016 затверджено Положення про Північний офіс Держаудитслужби, згідно якого Північний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У місті Києві та території Київської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу. Повноваження Північного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом кореспондуються із положенням про Державну аудиторську службу України.

Отже, Північний офіс Держаудитслужби є органом уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Київської області.

Проте, вказаний орган не вжив заходів задля усунення порушень Закону України «Про публічні закупівлі» та оскарження відповідних результатів закупівлі.

Водночас, прокурор в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» письмово повідомляв Північний офіс Держаудитслужби про наявність підстав для представництва в суді.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість звернення прокурора в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби з даним позовом та наявність у прокурора підстав для представництва інтересів держави в суді.

Доводи відповідачів стосовно відсутності у прокурора повноважень звертатися до суду з розглядуваним позовом в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби спростовуються наведеними вище нормами законодавства.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом на відповідачів у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 73-80, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області задовольнити повністю.

Визнати недійсним договір про закупівлю робіт за державні кошти від 15.11.2018 № 243, укладений між відділом освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області та приватним акціонерним товариством «Будівельна Компанія «Столиця».

Визнати недійсною додаткову угоду від 27.11.2018 № 1 до договору від 15.11.2018 № 243, укладену між відділом освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області та приватним акціонерним товариством «Будівельна Компанія «Столиця».

Стягнути з відділу освіти Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області (08150, Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Богдана Хмельницького, буд. 57-А, код 02143703) на користь прокуратури Київської області (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 27/2, код 02909996) 2102,00 гривень судового збору.

Стягнути з приватного акціонерного товариства «Будівельна Компанія «Столиця» (01133, м. Київ, вул. Мечнікова, буд. 10/2, офіс 67, код 25409492) на користь прокуратури Київської області (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 27/2, код 02909996) 2102,00 гривень судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення у відповідності до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 частини 1 Розділу XI «Перехідні положення» та пункту 4 Розділу Х «Прикінцеві положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано 03.07.2020.

Суддя Р.М. Колесник