ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"07" липня 2020 р. Справа№ 910/10735/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Попікової О.В.

Євсікова О.О.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс"

на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2019

у справі №910/10735/19 (суддя Полякова К.В.)

за позовом Державної установи "Інститут серця Міністерства охорони здоров`я України"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс"

про стягнення 90 000,00 грн,

В С Т А Н О В И В :

Державна установа "Інститут серця Міністерства охорони здоров`я України" звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс" про стягнення 90 000,00 грн штрафних санкцій, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що відповідач порушив строк поставки товару згідно договору про закупівлю від 30.10.2018 № 4251-69Т.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2019 у справі №910/10735/19 позов задоволено повністю, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс" на користь Державної установи "Інститут серця Міністерства охорони здоров`я України" 90 000 грн штрафних санкцій, 28 000 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката, а також 1921 грн витрат зі сплати судового збору.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс" звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2019 у справі №910/10735/19 скасувати в частині стягнення штрафу у розмірі 69 988,8 грн та прийняти нове судове рішення яким задовольнити лише вимоги зі сплати пені у розмірі 20 011,20 грн та стягнути витрати на правову допомогу у розмірі 4 173,00 грн.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання:

- про поновлення пропущеного процесуального строку;

- про зупинення виконавчого провадження/дії зі стягнення «присуджених» сум до розгляду апеляційною інстанцією скарги по суті;

- про розгляд скарги без виклику представника апелянта в порядку спрощеного провадження;

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2020 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Попікова О.В., Євсіков О.О.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 256 ГПК України передбачений строк на апеляційне оскарження рішення суду - протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до вимог ст. ст. 113, 116 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ГПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Статтею 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ТОВ "Вінтер-Сервіс"мотивовано тим, що процесуальні документи суду були направлені на юридичну адресу відповідача, однак всі документи які надходять на адресу товариства вже тривалий час переадресовуються співробітниками поштового відділення на поштову скриньку, яка знаходиться в приміщенні поштового відділення по вул. Ірпінська, 76. Проте, з незрозумілих для відповідача причин, судова кореспонденція не була скерована на абонентську скриньку відповідача, що унеможливило своєчасне ознайомлення з судовими актами, та відповідно позбавило його можливості подати відзив на позов, тощо. При цьому, спір у даній справі розглянуто в порядку спрощеного провадження без виклику представників сторін, а про наявність судового рішення стало відомо тільки після того, як на абонентську скриньку надійшла постанова державного виконавця про відкриття виконавчого провадження.

Заявник зазначає, що з повним текстом оскаржуваного рішення ознайомився лише 09.06.2020 під час ознайомлення з матеріалами справи та з цієї дати звернувся з апеляційною скаргою протягом двадцяти днів, а тому, відповідно до ст. 256 ГПК України, просить визнати поважною причину пропуску процесуального строку оскарження, оскільки можливість вчасного звернення зі скаргою не залежала від волевиявлення скаржника.

Суд апеляційної інстанції вказані доводи скаржника не визнає поважними для поновлення пропущено строку через наступне.

Згідно матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято Господарським судом міста Києва 21.12.2019. Таким чином, граничним терміном для подання апеляційної скарги у даній справі є 10.01.2020.

Однак, апеляційна скарга на рішення суду була подана (згідно штемпеля канцелярії суду першої інстанції) - 26.06.2020, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження майже на шість місяців.

При цьому колегія суддів встановила, що у наявних матеріалах справи (а.с. 87 - 92) міститься докази надсилання апелянту копії рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2019 у справі №910/10735/19 та ухвали Господарського суду міста Києва від 25.10.2019 (а/с 6) про відкиття провадження у справі. Проте, поштові відправлення були повернуті на адресу суду з відміткою "за закінченням встановленого строку зберігання".

Відповідна судова кореспонденція надсилалась відповідачу за адресою 03179 , м. Київ , вул . Ушакова, 14 , кв. 97, яка співпадає з адресою місцезнаходження юридичної особи - ТОВ "Вінтер-Сервіс" (ідентифікаційний номер: 25387081) відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім того матеріали справи не містять відомостей про зміну вказаної адреси.

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження.

Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

З цього приводу колегія суддів, враховуючи вимоги статей 120, 242 ГПК України, а також вищенаведене, зазначає, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії чи інший судовий акт направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення, тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Таким чином, судом першої інстанції були здійснені всі необхідні заходи щодо повідомлення відповідача про призначення справи до розгляду та направлено судові акти за належною адресою, відтак, відповідач вважається таким, що повідомлений належним чином.

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Суд апеляційної інстанції додатково вважає за необхідне зазначити про те, що добросовісна поведінка суб`єкта господарювання передбачає забезпечення ним отримання кореспонденції за адресою його місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Посилання скаржника на те, що відповідач з незрозумілих причин не отримав судову кореспонденцію, оскільки поштою не було здійснено переадресацію кореспонденції на абонентську скриньку колегія суддів відхиляє, оскільки такі доводи не підтвердженні відповідними доказами та базуються виключно на усних посиланнях заявника.

При цьому, у апеляційній скарзі відповідач також посилається на те, що його юридичною адресою є 03179 , м . Київ, вул . Ушакова, 14, кв. 97, на яку і надсилалась судова кореспонденція.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, колегія суддів вважає, що факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Отже, сам лише факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, яку суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав за належною адресою та яка поверталася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом через повернення за закінченням встановленого строку зберігання, не може вважатися поважною причиною для пропуску процесуального строку оскарження на шість місяців.

З огляду на наведене, також не заслуговують на увагу і ствердження заявника, що він ознайомився з повним текстом судового рішення в порядку ознайомлення із матеріалами справи тільки після того, як йому стало відомо 01.06.2020 про постанову державного виконавця про відкриття виконавчого провадження та накладення арешту, яка надійшла на його абонентську скриньку.

Таким чином, скаржником не надано жодних переконливих доказів на підтвердження наявності особливих і непереборних обставин, що перешкоджали йому протягом передбаченого двадцятиденного строку звернутися до суду із апеляційною скаргою на рішення суду у цій справі.

Слід зауважити, що можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Отже, колегія суддів не вважає обставини наведені в обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, поважними і такими, що дають підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, оскільки вони мають суб`єктивний характер, адже можливість вчасного подання апеляційної скарги без порушень норм чинного законодавства залежала виключно від волевиявлення самого скаржника.

Слід зазначити, що як роз`яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 зі справи "Пономарьов проти України", вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом апеляційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Приписами ч. 3 ст. 260 ГПК України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Для усунення недоліків апеляційної скарги заявник може навести суду апеляційної інстанції належним чином обгрунтовані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження з відповідними доказами.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року № 500 продовжено на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" до 31 липня 2020 року.

Поряд із тим, 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30 березня 2020 року», яким, серед іншого, внесено зміни до ГПК України.

За приписами п. 4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтею 260, а також інші процесуальні строки, зокрема щодо залишення апеляційної скарги без руху, продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відтак, суд апеляційної інстанції, враховуючи строк карантину на момент винесення ухвали суду до 31 липня 2020 року, встановлює скаржнику п`ять днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, але не пізніше 05.08.2020.

Колегія суддів вважає за необхідне роз`яснити скаржнику, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга залишається без руху на підставі ч. 3 ст. 260 ГПК України, то клопотання про зупинення виконавчого провадження на даний час не розглядається.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 256, 260, п. 4 розділу Х Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінтер-Сервіс" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2019 у справі №910/10735/19 залишити без руху.

2. Роз`яснити скаржнику, що особа має право усунути недоліки, вказані судом, протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом подання до суду відповідної заяви, але не пізніше 05.08.2020.

3. Копію даної ухвали надіслати учасникам справи до відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді О.В. Попікова

О.О. Євсіков