УХВАЛА

м. Київ

02.07.2020Справа № 910/3987/20

За позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Вона"

до 1)Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг

2)Державної казначейської служби України

про відшкодування збитків у розмірі 5 147 159,00 грн.

Суддя Стасюк С.В.

Секретар судового засідання Цубера Ю.Ю.

Представники сторін:

позивач: Сидор В.Д. (дов. б/н від 03.01.2020);

відповідач-1: не з`явився;

відповідач-2: не з`явився.

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Вона" (надалі по тексту позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (надалі по тексту відповідач-1) та Державної казначейської служби України (надалі по тексту відповідач-2) про відшкодування збитків у розмірі 5 147 159,00 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на прийняття відповідачем-1 протиправного розпорядження № 3098 від 13.12.2016 та подальшої протиправної поведінки щодо невиконання розпорядження Державної регуляторної служби України № 36 від 13.02.2017 про скасування вище наведеного розпорядження, що призвело до порушення права позивача на провадження страхової діяльності, як виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню протягом тривалого періоду часу з 14.03.2017 по 29.03.2019 та завдало позивачу суттєвих збитків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2020 відкрито провадження у справі № 910/3987/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14.05.2020.

29.04.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про зменшення витрат на оплату послуг аудитора та експерта, клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, клопотання про закриття провадження у справі та клопотання про залишення позовної заяви без руху.

30.04.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про відвід експерта.

12.05.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

12.05.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Представник відповідача-1 в судове засідання 14.05.2020 не з`явився та з технічних причин не зміг прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Представник відповідача-2 в судове засідання 14.05.2020 не з`явився.

У судовому засіданні 14.05.2020 представник позивача заперечив проти поданих клопотаннь про зменшення витрат на оплату послуг аудитора та експерта, клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, клопотання про закриття провадження у справі, про відвід експерта та клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Суд, розглянувши подані відповідачем-1 клопотання про закриття провадження у справі, про відвід експерта та клопотання про залишення позовної заяви без руху, дійшов висновку про відмову в їх задоволенні зважаючи на їх необґрунтованість та безпідставність.

Клопотання про зменшення витрат на оплату послуг аудитора та експерта та клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката вирішуватиметься судом на подальших стадіях судового процесу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.05.2020 розгляд справи було відкладено на 11.06.2020.

Представник відповідача-2 в судове засідання 11.06.2020 не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.06.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 02.07.2020.

17.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшов відзив.

22.06.2020 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив.

26.06.2020 до Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про заміну Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг на його процесуального правонаступника - Національний банк України.

Клопотання мотивовано тим, що пунктом 8 Розділу "ІІ Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг" встановлено, що з 01.07.2020 Національний банк України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку є процесуальними правонаступниками Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг у судах у межах повноважень, встановлених Законом України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг".

Представники відповідачів в судове засідання 02.07.2020 не з`явились.

Заслухавши думку представника позивача щодо клопотання відповідача - 1 про заміну учасника справи, суд дійшов висновку про необхідність відмови у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до статті 52 Господарського процесуального кодексу України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

За загальним правилом правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні, його слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника. Правонаступництво для юридичних осіб може наставати в разі їх припинення з правонаступництвом. Припинення юридичної особи з правонаступництвом, тобто реорганізація юридичної особи, може проводитися у формі злиття, приєднання, поділу або перетворення.

Розрізняють дві форми правонаступництва: універсальне та часткове (сингулярне). При універсальному правонаступництві до правонаступника (фізичної або юридичної особи) разом з правами первісного кредитора переходять і його обов`язки. Таке правонаступництво має місце у разі спадкування, реорганізації юридичної особи шляхом перетворення, злиття, приєднання. При частковому (сингулярному) правонаступництві до правонаступника переходять тільки певні права та обов`язки кредитора.

Водночас процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі (у тому числі на стадії виконання судового рішення) необхідною умовою є наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Відповідно до частини першої статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Припинення суб`єкта господарювання здійснюється відповідно до закону (стаття 59 Господарського кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Частинами 1 та 2 статті 108 Цивільного кодексу України встановлено, що перетворенням юридичної особи є зміна її організаційно-правової форми; у разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов`язки попередньої юридичної особи.

Відповідно до частини 5 статті 104 Цивільного кодексу України, юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно юридичної особи відповідача-1 не вбачається, що з 01.07.2020 Національний банк України є процесуальним правонаступником Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг.

За змістом ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для здійснення заміни відповідача - 1 у справі №910/3987/20 з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг на Національний банк України, оскільки заявником не надано належних та допустимих доказів процесуального правонаступництва.

Суд звертає увагу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, що суд вправі залучити до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 52, 234, Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Відмовити в задоволенні клопотання Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про заміну сторони її правонаступником.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (02.07.2020) та може бути оскарження протягом десяти днів з дня складення її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду або через Господарський суд міста Києва.

Повний текст ухвали складено 06.07.2020.

Суддя С. В. Стасюк