ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2020м. ДніпроСправа № 904/1958/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Єпік А.М.

за позовом Державного підприємства "Конструкторське бюро "ПІВДЕННЕ" ім. М.К. Янгеля"

до Державного підприємства "Виробниче об`єднання "ПІВДЕННИЙ МАШИНОБУДІВНИЙ ЗАВОД ім. О. М. Макарова"

про стягнення заборгованості у розмірі 62 815,96 грн. за договором № 13/17 на проведення періодичних випробувань вузлів виробу "Тарус-ІІ" від 14.06.2017 року

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Дружина Т.Г., ордер № 1014839 від 02.07.2020 року, адвокат.

ПРОЦЕДУРА:

Державне підприємство "Конструкторське бюро "Південне" імені М.К. Янгеля" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" про стягнення з останнього заборгованості у розмірі 62 815,96 грн. за договором № 13/17 на проведення періодичних випробувань вузлів виробу "Тарус-ІІ" від 14.06.2017 року, з яких: основний борг у розмірі 49 146,70 грн., інфляційні збитки - 9 848,93 грн., 3% річних - 3 820,33 грн.

Розглянувши поданий позов, суд зазначає наступне.

Згідно приписів частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до частин 3-4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За змістом приписів частин 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Згідно положень ч.1 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Виходячи із вказаних вище положень Господарського процесуального кодексу України та беручи до уваги ціну позову (62 815,96 грн.), яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто поданий позов відноситься до малозначних справ, а також незначну складність характеру спірних правовідносин та обсяг необхідних доказів, що не потребує проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про розгляд поданої позовної заяви у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

24.04.2020 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 1 від 24.04.2020 року про розгляд справи у загальному позовному провадженні з викликом сторін.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Приймаючи до уваги вищевикладене та дослідивши матеріали справи, суд врахував характер спірних правовідносин, наявність необхідних доказів у матеріалах справи та вважає за необхідне клопотання відповідача - Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" задовольнити частково, та призначити судове засідання з розгляду справи по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.04.2020 року клопотання відповідача - Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" задоволено частково та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 28.05.2020 року о 10:00 год.

26.05.2020 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 25/05 від 25.05.2020 року про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 28.05.2020 року з розгляду справи по суті представники сторін не з`явились.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено карантин на усій території України, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Крім того, 16.03.2020 року Рада суддів України з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано на період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо);

- припинити проведення особистого прийому громадян керівництвом суду;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну

- адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

- суддям та працівникам апарату суду при найменших ознаках захворювання вжити заходів щодо самоізоляції, повідомити про свій стан здоров`я відповідну установу охорони здоров`я та керівництво суду телефоном, е-mail.

Також Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

При визначенні особливостей роботи суду на період карантинних заходів слід враховувати спеціалізацію суду, інстанційність та відповідні категорії справ.

При вирішенні питання про можливість розгляду справ в режимі відеоконференції слід враховувати, що такий режим роботи суду не у повній мірі убезпечує від поширення захворювання, оскільки все ж передбачає необхідність явки громадян у декілька судів, які забезпечують проведення судового засідання у такому режимі.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Приймаючи до уваги необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне відкласти судове засідання з розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 28.05.2020 відкладено судове засідання з розгляду справи по суті на 02.07.2020 року о 10:00 год.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, але був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 02.07.2020 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позові

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору № 13/17 на проведення періодичних випробувань вузлів виробу "Тарус-ІІ" від 14.06.2017 року, а саме в частині своєчасної та повної оплати за виконані роботи.

Позивач ґрунтує свої вимоги на нормах статей 174 220, 222 Господарського кодексу України та статей 16, 251-252, 255, 525-526, 549, 611-612, 625 Цивільного кодексу України.

На підтвердження своїх вимог надає такі докази:

- копія договору на проведення періодичних випробувань вузлів виробу "Тарус-ІІ" № 13/17 від 14.06.2017;

- копія акту здачі-приймання № 136-136 від 17.08.2019;

- копія акту звірки взаєморозрахунків.

Позиція відповідача, викладена у відзиві на позов

Державне підприємство "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" проти задоволення позовних вимог заперечує, посилаючись на п. 3.1. Договору, яким встановлена Договірна ціна виконаних робіт - 49 146,70 гри. Оплата вартості виконаних робіт провадиться Замовником Виконавцю після пред`явлення Виконавцем рахунку з прикладенням акта здачі-приймання науково-технічної продукції і протоколу випробувань. Отож, умовами Договору встановлений інший, ніж: передбачено статтею 894 ЦК України порядок оплати науково-технічних робіт - "після пред`явлення Виконавцем рахунку з прикладенням акта здачі-приймання науково-технічної продукції і протоколу випробувань".

Позивач не довів належними допустимими, достатніми і достовірними доказами, що ним виконані умови п. 3.1. Договору, а саме пред`явлено Замовнику рахунок з прикладенням акта здачі-приймання науково-технічної продукції і протоколу випробувань відповідно до умов Договору.

Натомість Позивач стверджує, що вимоги п. 3.1. Договору ним виконані в повному обсязі.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між Державним підприємством "Конструкторське бюро "Південне" ім. М.К. Янгеля" (далі - позивач, виконавець) та Державним підприємством "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" (далі - відповідач, замовник) було укладено договір № 13/17 на проведення періодичних випробувані) вузлів виробу "Таурус-ІІ" від 14.06.2017.

Згідно з п. 1.1. договору Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання щодо проведення періодичних випробувань вузлів виробу "Таурус-ІІ".

Згідно до п. 4.2. договору Замовник в строк вказаний у відомості виконання робіт (2-3 квартал 2017р.) поставляє матеріальну частину. Одночасно з матеріальною частиною Замовник поставляє оснастку для випробувань та протокол заводських випробувань.

Відповідно до п. 4.5. договору після проведення робіт. Виконавець оформлює протокол випробувань наданий з вузлом та Акт здачі-приймання НТП. Підписаний Акт здачі-приймання НТП Виконавець направляє Замовнику на протязі 5-ти днів.

Позивачем за вих. № 136/4505 від 14.08.2017 на адресу Відповідача був направлений Акт здачі-приймання НТП №136-132.

Факт отримання направлених документів підтверджується листом Відповідача від 17.08.2017 року за вих. № 124-Д/928.

Згідно з п. 4.6. Договору Замовник в 5-ти денний строк після отримання Акту здачі-приймання НТП направляє Виконавцю підписаний Акт або мотивовану відмову від приймання.

17.08.2017 року Замовником підписано та повернуто листом за вих. № 124-Д/928 від 17.08.2017 року Акт здачі-приймання НТП № 136-132 на загальну суму 49 146,70 грн.

Згідно з п. 4.7. договору датою виконання робіт по Договору вважається дата підписання Замовником Акту здачі-приймання робіт.

Згідно з п. 3.1 Договору оплата вартості проведення випробувань здійснюється Замовником в 10-денний термін після пред`явлення рахунку з додатком Актом здачі-приймання НТП та протоколу випробувань.

Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем за оплати виконаних робіт за договором становить 49 146,70 грн.

Однак відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання з оплати вартості виконаних робіт, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Відповідно до частини 1 статті 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини з підряду.

Щодо суми основного боргу

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Доказів оплати вартості виконаних робіт сторонами суду не надано.

Доводи відповідача, позивачем не виконані умови п.3.1.договору з надання йому документів, що впливає на строк оплати є безпідставними

Матеріалами справи підтверджено, що роботи були прийняті відповідачем без будь-яких зауважень в повному обсязі, без претензій, що підтверджено підписом повноважного представника відповідача в Акт здачі-приймання НТП №136-132. від 17.08.2017.

Крім того, відповідачем підписано акт звіряння взаємних розрахунків станом на 01.04.2019, що суд оцінює як визнання боргу в сумі 49 146,70 грн.

Станом на час розгляду справи доказів часткової або повної оплати суми боргу відповідачем до матеріалів справи не надано.

З огляду на вказане, позовна вимога про стягнення з відповідача основного боргу підлягає задоволенню у розмірі 49 146,70 грн.

Щодо суми 3% річних та інфляційних втрат

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 3 820,33 грн. за період з 28.08.2017 по 30.03.2020 та інфляційних втрат у розмірі 9 848,93 грн. за період з 28.08.2017 по 30.03.2020.

Перевіривши розрахунок за визначений позивачем період, судом встановлено, що нарахування 3% річних та інфляційних втрат проведено у відповідності до умов договору та вимог чинного законодавства, що є підставою для стягнення суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних в сумах визначених позивачем.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 185, 191, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства "Виробниче об`єднання "Південний машинобудівний завод" імені О.М. Макарова" (49008, м. Дніпро, вул. Криворізька, 1, ) на користь Державного підприємства "Конструкторське бюро "Південне" імені М.К. Янгеля" (49008, м. Дніпро, вул. Криворізька, 3, ) основний борг у розмірі 49 146,70 грн., 3% річних у розмірі 3 820,33 грн. інфляційних втрат у розмірі 9 848,93 грн. та 2 102,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 07.07.2020

Суддя В.Г. Бєлік