УХВАЛА

м. Київ

01.07.2020Справа № 753/22781/17
Суддя Спичак О.М., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал Плюс»

про визнання недійсними рішень та скасування реєстраційних записів.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал Плюс» про визнання недійсними рішень Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал Плюс» та скасування реєстраційних записів.

30.01.2019 рішенням Дарницького районного суду міста Києва у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

25.06.2019 постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу було залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

06.05.2020 постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційну скаргу задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30.01.2019 та постанову Київського апеляційного суду від 25.06.2019 скасовано, провадження у справі закрито.

10.06.2020 ухвалою Верховного Cуду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал Плюс» про визнання недійсними рішень Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ідеал Плюс» та скасування реєстраційних записів було направлено за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Загальні вимоги до позовної заяви визначено статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з пунктами 6, 7, 10, частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;При дослідженні позовної заяви судом встановлено, що позивач у вступній та прохальній частинах позовної заяви вказує не вірний (семи значний) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2020 встановлено у розмірі 2102,00 грн.

З огляду на викладене, мінімальна ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складає 2102,00 грн., а максимальна 735 700,00 грн., за подання позовної заяви немайнового характеру - 2102,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Згідно п. 3.1. Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до вказаної Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до вказаної Інструкції. Платіжне доручення оформляється платником згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Таким чином, документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення в оригіналі, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Судом встановлено, що при зверненні до суду із позовом, позивачем заявлено 2 немайнові вимоги, за які сплачено судовий збір у розмірі 1 280,00 грн. Водночас, суд зазначає, що за кожну окрему немайнову вимогу позивачем повинно бути сплачено 2102,00 грн.

Таким чином, за подання до Господарського суду міста Києва позову про визнання недійсними рішень та скасування реєстраційних записів позивачем повинно бути сплачено судового збору на загальну суму 4204,00 грн, тобто доплаті підлягає 2 924,00 грн.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - не пізніше 10 днів з дня отримання ували. Проте, вказаний строк не вважається таким, що сплив до закінчення строку карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", який визначено Постановою №211 від 11.03.2020р. Кабінету міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі; надати докази його направлення відповідачу.

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Спичак О.М.