УХВАЛА

30 червня 2020 року

м. Київ

Справа № Б13/115-12

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Банаська О. О. - головуючого, Пєскова В. Г., Погребняка В. Я.

розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020

у складі колегії суддів: Грека Б. М. - головуючого, Пантелієнка В. О., Сотнікова С. В.

у справі за заявою Приватного підприємства "Пітик"

до Державного підприємства Міністерства оборони України "Білоцерківський військовий торг"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

24.04.2020 Головне управління Державної податкової служби у Київській області звернулося безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020 та ухвалу Господарського суду Київської області від 20.11.2019 у справі № Б13/115-12 та одночасно просить замінити Білоцерківську ОДПІ ГУ ДВС у Київській області на правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Київській області (далі - ГУ ДПС у Київській області).

У касаційній скарзі Головне управління ДФС у Київській області порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020, підтверджуючи дату отримання оскаржуваного судового рішення 02.04.2020 копією першої сторінки ухвали.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № Б13/115-12 визначено склад колегії суддів: Банаська О. О. - головуючого, суддів - Васьковського О. В., Пєскова В. Г., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 24.04.2020.

Ухвалою Верховного Суду від 04.05.2020 відмовлено ГУ ДПС у Київській області у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою в частині оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 20.11.2019 у справі № Б13/115-12; касаційну скаргу ГУ ДПС у Київській області на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020 у справі № Б13/115-12 залишено без руху; надано скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, але не менше ніж до закінчення карантину, а саме надати докази на підтвердження отримання або не отримання скаржником оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції (поштового конверту суду, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копії роздруківки з офіційного сайту Укрпошти, довідки відділення поштового зв`язку тощо) та докази сплати судового збору у сумі 2 102,00 грн.

16.06.2020 до Верховного Суду від ГУ ДПС у Київській області надійшло клопотання на виконання вимог ухвали від 04.05.2020 з долученим доказом сплати судового збору.

У зв`язку із відпусткою судді Васьковського О. В., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № Б13/115-12 визначено колегію суддів у складі: Банаська О. О. - головуючого, Пєскова В. Г., Погребняка В. Я., що підтверджується витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 30.06.2020 з огляду на що справа підлягає прийняттю до провадження новитм складом суду.

Частиною першою статті 294 ГПК України встановлено, що за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги, а також про витребування матеріалів справи. До відкриття касаційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття касаційного провадження (частина друга цієї статті).

Розглянувши матеріали касаційної скарги ГУ ДПС у Київській області колегія суддів вважає, що ця скарга відповідає вимогам статті 290 ГПК України щодо її форми та змісту.

Підстав для застосування статей 292 та 293 ГПК України не встановлено.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про відкриття касаційного провадження у справі № Б13/115-12 за касаційною скаргою ГУ ДПС у Київській області на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020.

Відповідно до частини першої статті 294 ГПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги.

Водночас, вирішуючи питання щодо призначення розгляду справи у відкритому судовому засіданні колегія суддів касаційної інстанції враховує таке.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин, який неодноразово продовжувався.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" з урахуванням змін і доповнень установлено карантин на усій території України до 31.07.2020.

Україна є членом Всесвітньої організації охорони здоров`я - спеціалізованої установи ООН, яка 12.03.2020 оголосила про початок пандемії COVID-19 (http://www.euro.who.int/ru/health-topics/health-emergencies/coronavirus-covid-19/news/news/2020/3/who-announces-covid-19-outbreak-a-pandemic).

У рішенні Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", введеному в дію Указом Президента України від 13.03.2020 № 87 констатовано, що епідемічна ситуація в Україні у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, набула надзвичайно загрозливого характеру.

У заяві Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів, яка була розміщена 11.03.2020 на офіційному вебсайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua) висловлено прохання щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

Згідно листа Голови Ради суддів України від 16.03.2020 № 9рс-186/20 та рішення Ради суддів України від 17.03.2020, яким затверджено "Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб" з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб рекомендовано на період з карантину встановити особливий режим роботи судів України, який передбачає, з поміж іншого: роз`яснення громадянам можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливості розгляду справ в режимі відеоконференції; обмеження допуску в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшення кількості судових засідань, що призначаються до розгляду протягом робочого дня; здійснення, по можливості, здійснення розгляду справ без участі сторін в порядку письмового провадження; приймання всіх необхідних документів в електронному вигляді на електронну адресу суду через дистанційні засоби зв`язку тощо.

Згідно із статтею 4 Закону України "Про Основи законодавства України про охорону здоров`я" основними принципами охорони здоров`я в Україні є, зокрема, визнання охорони здоров`я пріоритетним напрямом діяльності суспільства і держави, одним з головних чинників виживання та розвитку народу України; дотримання прав і свобод людини і громадянина в сфері охорони здоров`я та забезпечення пов`язаних з ними державних гарантій; забезпечення пріоритету загальнолюдських цінностей над класовими, національними, груповими або індивідуальними інтересами.

У статті 5 цього Закону визначено, що охорона здоров`я - загальний обов`язок суспільства та держави. Державні, громадські або інші органи, підприємства, установи, організації, посадові особи та громадяни зобов`язані забезпечити пріоритетність охорони здоров`я у власній діяльності, не завдавати шкоди здоров`ю населення і окремих осіб, у межах своєї компетенції надавати допомогу хворим, особам з інвалідністю та потерпілим від нещасних випадків, сприяти працівникам органів і закладів охорони здоров`я в їх діяльності, а також виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством про охорону здоров`я.

Згідно із частиною першою, третьою статті 301 ГПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу. Розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Згідно з частиною п`ятою статті 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанції (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною шостою статті 301 ГПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Тлумачення статті 301 ГПК України свідчить, що цією нормою закріплено дискреційні повноваження суду в межах процесуального закону зі свободою розсуду вирішити питання про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частинах четвертій, п`ятій статті 301 ГПК України в залежності від конкретних обставин справи.

Тобто вирішення питання щодо проведення судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи при розгляді касаційних скарг залежить саме від конкретних обставин справи.

У даному випадку об`єктом касаційного оскарження у цій справі є ухвала Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020 у справі № Б13/115-12, якою відмовлено у відкритті апеляційного провадження на ухвалу Господарського суду Київської області від 20.11.2019 про затвердження мирової угоди.

З урахуванням конкретних обставин справи та приймаючи до уваги надходження ще однієї касаційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 20.11.2019 суд дійшов висновку про розгляд цієї касаційної скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Разом з тим суд звертає увагу на приписи статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України згідно із якими одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

У рішенні ЄСПЛ у справі "Дія 97" проти України" зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

Такими нормами, у даному разі, є норми чинного Господарського процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано права та обов`язків учасників справи та порядок реалізації ними таких прав.

Згідно із частиною першою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, керує ходом судового процесу; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 3, 4 частини п`ятої статті 13 ГПК України).

За умовами пунктів 2, 3 частини першої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

У свою чергу приписами частини третьої статті 196 ГПК України надано учасникам справи право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У частині першій, третій статті 201 ГПК України зазначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Крім того, 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX, яким у Господарському процесуальному кодексі України статтю 197 після частини третьої доповнено новою частиною такого змісту: "4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України".

Ураховуючи викладене, з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, необхідності забезпечення захисту здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду та з урахуванням наведених рекомендацій уповноважених суб`єктів щодо запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд касаційної інстанції вважає за доцільне призначити розгляд касаційної скарги у цій справі на 23.07.2020 та роз`яснити й довести до відома учасників справи положення норм статей 196, 197, 201 ГПК України щодо права учасників справи на звернення до суду із клопотанням (заявою тощо) про розгляд скарги у цій справі за їх відсутності та встановити строк для реалізації такого права, а також права учасників справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та звернути увагу учасників, що їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до частини першої статті 294 ГПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження у справі повідомляється, зокрема, про витребування матеріалів справи.

Зважаючи на обставини надходження до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційної скарги позивача на оскаржувані судові рішення місцевого та апеляційного господарського суду без матеріалів справи, суд витребує з Господарського суду Київської області та Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № Б13/115-12 для забезпечення повноти та своєчасності розгляду касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 294 ГПК України учасникам справи надається строк на подання відзиву на касаційну скаргу до 10.07.2019.

Стосовно заявленого касатором клопотання про заміну кредитора у справі судом встановлено, що в обґрунтування наявності підстав для здійснення Верховним Судом процесуального правонаступництва ГУ ДПС у Київській області зазначило, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 № 1200 "Про утворення ДПС України та ДМС України" утворено Державну податкову службу України шляхом реорганізації Державної фіскальної служби України; на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 296 від 28.03.2018 "Про реформування територіальних органів Державної фіскальної служби" Білоцерківську ОДПІ ГУ ДФС у Київській області у зв`язку з реорганізацією приєднано до ГУ ДПС у Київській області; повноваження Державної фіскальної служби України, що припиняється, щодо реалізації державної податкової політики покладено на Державну податкову службу України відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 682-р.

Заявник, з посиланням на приписи статті 52 ГПК України, а також обставини реорганізації органів Державної фіскальної служби України з утворенням Державної податкової служби України та її територіальних органів, доводить наявність підстав для здійснення заміни кредитора Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області на ГУ ДПС у Київській області.

За змістом статті 52 ГПК України, зокрема, у разі припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Постановою Кабінету Міністрів України № 537 від 19.06.2019 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1 до цієї постанови, а зокрема, Головне управління ДПС у Київській області, до якого приєднано Головне управління ДФС у Київській області як орган ДФС, який реорганізується на підставі цієї постанови КМУ (додаток 2 до постанови). Пунктом 3 зазначеної постанови КМУ передбачено, що територіальні органи Державної фіскальної служби (до яких належить Головне управління ДФС у Київській області), які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби.

Зважаючи на те, що ГУ ДПС у Київській області в силу приписів пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України № 537 від 19.06.2019 та додатка 2 до цієї постанови є правонаступником майна, прав та обов`язків ГУ ДФС у Київській області як територіального органу Державної фіскальної служби, що реорганізується, та керуючись приписами статті 52 ГПК України, колегія суддів вбачає можливим здійснити процесуальну заміну та вважати касаційну скаргу такою, що подана ГУ ДПС у Київській області.

Стосовно заявленого касатором клопотання про поновлення пропущеного строку судом зауважується, що за приписами статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини другої статті 288 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Водночас при розгляді клопотання про поновлення пропущеного строку суд приймає до уваги, що 02.04.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX, яким розділ X "Прикінцеві положення" ГПК України доповнено пунктом 4 відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Згідно з пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" карантин установлено на всій території України до 31.07.2020.

Оскільки строки на оскарження судових рішень Законом № 540-ІХ продовжені до закінчення карантину, подання заяв і скарг без дотримання строків, передбачених нормами ГПК України, до закінчення карантину не буде підставою для залишення таких заяв і скарг без руху, оскільки згідно із зазначеним Законом вони подані своєчасно.

Відтак, особи не повинні подавати заяву про поновлення пропущеного строку, а у разі такого подання у суду відсутні підстави для їх задоволення з огляду на вказане вище.

На підставі викладеного та керуючись статтями 52, 119, 234, 235, 290, 294, 295, 301, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

У Х В А Л И В:

1. Прийняти справу № Б13/115-12 за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020 до провадження.

2. Клопотання Головного управління ДПС у Київській області про заміну кредитора у справі № Б13/115-12 - Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області правонаступником задовольнити.

3. Замінити кредитора у справі № Б13/115-12 - Білоцерківську ОДПІ ГУ ДФС у Київській області його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Київській області.

4. Клопотання Головного управління ДФС у Київській області про поновлення строку на касаційне оскарження залишити без задоволення.

5. Відкрити касаційне провадження у справі № Б13/115-12 за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2020.

6. Призначити розгляд касаційної скарги на 23 липня 2020 року о 12:45 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6 в залі судових засідань № 330.

7. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 10.07.2020, але не менше ніж до закінчення карантину.

8. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання не є обов`язковою.

9. Звернути увагу учасників справи на можливість розгляду справи за відсутності їх представників за наявними у справі матеріалами у разі подання відповідного клопотання.

10. Повідомити учасників справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, у т.ч. поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), в тому числі заяву в порядку статті 197 ГПК України, на електронну адресу суду () або іншими дистанційними засобами зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

11. Витребувати з Господарського суду Київської області та Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № Б13/115-12 за заявою Приватного підприємства "Пітик" до Державного підприємства Міністерства оборони України "Білоцерківський військовий торг" про визнання банкрутом.

12. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://supreme.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді В. Г. Пєсков

В. Я. Погребняк