ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2020 р. Справа№ 911/774/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Коробенка Г.П.

Кравчука Г.А.

при секретарі Вага В.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Сороки О.П. директора, Сороки П.Ф. орд. від 12.12.19р;

від відповідача: Безштанька В.В. дов.№214 від 24.02.20р.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

на рішення Господарського суду Київської області від 24.07.2019 (повний текст складено 05.08.2019)

у справі №911/774/19 (суддя Карпечкін Т.П.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Арслан"

до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго"

про скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

У травні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Арслан" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - відповідач) та просило скасувати рішення комісії відповідача по розгляду Акта про порушення №К0344334 відносно позивача, зазначене в протоколі №080 від 19.04.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Акт про порушення не відповідає фактичним обставинам, його складено з грубим порушенням чинного законодавства, тому прийняте на його підставі рішення комісії відповідача щодо донарахування вартості електричної енергії підлягає скасуванню.

Заперечуючи проти позову у суді першої інстанції, відповідач посилався на те, що проведеною перевіркою було встановлено факт самовільного підключення позивачем електроустановок, самовільної заміни приладу обліку та трансформаторів струму, у зв`язку із чим комісією відповідача було прийнято рішення щодо донарахування обсягу електричної енергії.

Рішенням Господарського суду Київської області від 24 липня 2019 року позов задоволено.

Скасовано рішення комісії Приватного акціонерного товариства "Київобленерго", оформлене протоколом № 080 від 19.04.2017 року, по розгляду Акту № К034434 від 07.04.2017 року про порушення правил користування електроенергією Товариством з обмеженою відповідальністю "Арслан" та стягнуті судові витрати.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, Приватне акціонерне товариство "Київобленерго" звернулось з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Скарга мотивована тим, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки відповідачем було встановлено факт самовільного підключення позивачем електроустановок, самовільної заміни приладу обліку та трансформаторів струму; дії працівників відповідача щодо складання Акту про порушення відповідали вимогам чинного законодавства; комісією відповідача було правомірно здійснено розрахунок обсягів недоврахованої електричної енергії та визначено її вартість.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, у якому він заперечує проти її задоволення та просить залишити оскаржуване рішення без змін, посилаючись на те, що позивач не був відключений від електропостачання; у позивача була відсутня заборгованість за спожиту електричну енергію; висновки перевіряючих про самовільне підключення позивачем струмоприймачів є безпідставними, тому є необґрунтованим донарахування обсягів електричної енергії.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12 грудня 2019 року, за клопотанням відповідача, зупинено апеляційне провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10 червня 2020 року було поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду на 23 червня 2020 року.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2020, у зв`язку із перебуванням судді Євсікова О.О. у відпустці, для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі головуючого судді Козир Т.П., суддів Коробенка Г.П., Кравчука Г.А.

Представник відповідача (апелянта) у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі, просив її задовольнити.

Представники позивача у судовому засіданні заперечили проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 08 вересня 2008 року між ЗАТ "А.Е.С. Київеобленерго" (правонаступником якого є ПрАТ "Київобленерго"), як постачальником, та ТОВ "Арслан", як споживачем, було укладено Договір про постачання електричної енергії №220029854, відповідно до умов якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення електроустановок споживача з приєднаною потужністю 100 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору (а.с.17-21).

У пункті 1.2 договору визначено, що точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно "Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін", що є невід`ємною частиною цього договору.

Відповідно до п.3.1.5 договору постачальник, у тому числі, має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії для зняття показів, проведення їх технічної перевірки, повірки, заміни, ремонту тощо.

Споживач, згідно з п.3.2.3 договору, має право вимагати поновлення постачання електричної енергії в установленому порядку після усунення порушень, якщо припинення електропостачання відбулося без розірвання цього договору.

Пунктом 7.1 договору встановлено, що у разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої енергії визначаються постачальником згідно з вимогами додатку №4 "Порядок розрахунків за активну електроенергію" та додатку №4(5а) "Порядок розрахунків за перетікання реактивної енергії».

Відповідно до акту контрольного огляду засобів обліку електричної енергії №057561 від 08 серпня 2016 року, який було здійснено за заявою споживача, результатом перевірки встановлено, що здійснено обмін електролічильника для приведення у відповідність до вимог чинного законодавства, в зв`язку з чим відбулося розпломбування (а.с.23).

Листом ПАТ "Київобленерго" вих. №СТА/06/280/1197 від 01 листопада 2016 року, відповідач повідомив позивачів про те, що їм необхідно засоби обліку привести у відповідність до вимог Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність", ПУЕ (Правила улаштування цектроустановок) та ПКЕЕ в термін до 01.01.2017 року, при цьому зняття пломб виконає енергопостачальна організація у присутності позивача. Крім того, відповідач повідомив, що ПАТ "Київобленерго" також надає платні послуги по заміні електролічильників у встановленому порядку (а.с.22).

23 грудня 2016 року позивач звернувся до відповідача із заявою про проведення опломбування засобів обліку АТП, що знаходиться на території с.Кобці на території ТОВ "Арслан" (а.с.24).

Відповідно до акту №405063 від 07 квітня 2017 року, відповідач передав на відповідальне збереження прилад обліку АТП, що знаходиться на території с. Кобці Васильківського району Київської області, а саме, на території ТОВ "Арслан", та пломб, встановлених на них, при цьому в акті зазначено відповідачем, що перед лічильником не існує ділянок ізольованого проводу (кабелю), яку візуально обстежити неможливо в зв`язку з їх влаштуванням прихованим способом, та підтвердив факт відсутності порушення ізоляції ввідного ізольованого проводу перед лічильником, вторинних кіл обліку прокладених як відкритим так і прихованим способом, а також те, що перед лічильником прихованих відгалужень електропроводки не існує (а.с.113-114).

Також 07 квітня 2017 року відповідачем складено акт про порушення №К034434, у якому останній зазначив, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Путрівка, вул. Путрівська, 200, порушив вимоги ПКЕЕ, а саме, самовільно включив споживача електроустановки та самовільно замінив приладу обліку струму (а.с.64).

На засіданні комісії по розгляду акту №К0344334 від 07.04.2017, оформленому протоколом №080 від 19.04.2017 (а.с.67), вирішено, що акт підлягає розрахунку за період 183 днів з 07 жовтня 2016 року по 07 квітня 2017 року згідно п.7.6 ПКЕЕ, 2.7 Методики. Величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по пропускній спроможності мережі.

У протоколі стоїть відмітка позивача про те, що він не згодний з рішенням комісії, також позивачем на засідання комісії були подані заперечення, у яких він вказував, що новий лічильник встановлювали працівники відповідача, але пломбування перенесли до встановлення на ТП нових пристроїв, що закривають первинні та вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління (а.с.36-37).

На виконання рішення комісії працівниками відповідача було складено розрахунок, згідно якого позивачем має бути відшкодовано 300000,75 гривень за 130 440 кВт*год необлікованої енергії (а.с.67).

Не погоджуючись із вказаним рішенням ТОВ "Арслан" та Сорока П.Ф. (один із засновників товариства) оскаржували його у порядку цивільного судочинства, однак судовими рішеннями у справі №362/1823/17 провадження у справі в частині позову ТОВ "Арслан" було закрито, а у позові Сороки П.Ф. відмовлено (а.с.30-35)

У зв`язку із викладеними обставинами позивач звернувся до суду із даним позовом та просив скасувати рішення комісії відповідача по розгляду Акта про порушення №К0344334 відносно позивача, зазначене в протоколі №080 від 19.04.2017.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що на виконання вимог відповідача було встановлено придбаний позивачем новий лічильник електроенергії, заводський №0890989, опломбування якого перенесли до встановлення на ТП нових пристроїв, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, про що складено відповідний акт. Після придбання додаткового обладнання та виконання вищевказаних робіт, він звернувся з письмовою заявою до Васильківського районного підрозділу про закінчення робіт та опломбування засобів обліку АТП. Позивач вказує, що 07.04.2017 року його було запрошено на об`єкт для оформлення передачі приладу обліку та встановлених на ньому пломб, однак, представники відповідача замість опломбування приладів обліку, здійснили перевірку та визначили порушення позивачем правил ПКЕЕ, а саме: самовільне включення електроустановок та заміна приладу обліку та трансформаторів.

Вказані висновки перевіряючих, за доводами позивача, не відповідають дійсності, оскільки заміна спірного приладу обліку здійснювалась працівниками відповідача, про що свідчить Акт №057561, складений на підставі завдання № . Під час заміни даного приладу обліку саме представники відповідача включили електропостачання для перевірки роботи приладу обліку, а не позивач. Отже, саме неправомірні дії відповідача, який неякісно надав послуги споживачу, стали підставою складання Акта про порушення. Позивач також вказував, що відповідач при складанні Акта про порушення у п. 5 зазначив недостовірні дані, вказуючи, що споживач не надав можливості провести заміри при максимальному навантаженні та паспорти на все обладнання, оскільки вони обстежили територію і ніякого електрообладнання не було, оскільки б вони внесли його в перелік п.5 даного Акту про порушення. Позивач доводить, що Акт про порушення складено не під час перевірки, як того вимагає п.3.3.4 ПКЕЕ, а в період заміни розрахункових приладів обліку електроенергії, яке відповідно до вимог п.3.34ПКЕЕ проводив електропостачальник, тому споживач не допускав наведені в Акті перевірки порушення.

Відповідач, заперечуючи проти доводів позивача, посилався на те, що проведеною перевіркою було встановлено факт самовільного підключення позивачем електроустановок, самовільної заміни приладу обліку та трансформаторів струму, у зв`язку із чим комісією відповідача було прийнято рішення щодо донарахування обсягу електричної енергії.

Також відповідач доводив, що електропостачання на об`єкт позивача було відключено ще у січні 2016 року, на підставі наряду від 28.01.2016, у зв`язку із заборгованістю в сумі 1288,37 грн (а.с.63).

Позивач, спростовуючи вказані доводи, посилався на відсутність заборгованості, надавши копії рахунків і банківських виписок (а.с.35, 86-89).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку, що вони є доведеними і обґрунтованими, оскільки відповідач не довів факту неправомірного споживання позивачем електроенергії, та, відповідно, не довів наявності у діях позивача складу цивільного правопорушення.

Північний апеляційний господарський суд погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Права та обов`язки сторін виникли на підставі Договору про постачання електричної енергії №220029854, який за своєю правовою природою є договором поставки енергоносіїв приєднаними мережами.

Договір укладений належним чином, підписаний повноважними особами, у встановленому порядку не визнаний недійсним, отже, був чинним і обов`язковим для сторін.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Правовідносини між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами на момент перевірки регулювались Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28, які були чинні на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 6.41 Правил користування електричною енергією у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акту, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктом 6.42 Правил користування електричною енергією передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Зі змісту наявного у матеріалах справи Акту перевірки від 07.04.2017 вбачається, що позивачем допущено порушення п. 7.6. ПКЕЕ, яке полягало в самовільному підключенні споживачем струмоприймачів.

За наведене порушення спірним рішенням застосовано відповідальність у вигляді донарахування не облікованої електроенергії на підставі п. 2.7 Методики за 183 дні, що передували виявленню порушення, за період з 07.10.2016 року по 07.04.2017 року.

Пунктом 7.6. ПКЕЕ визначено, що у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини приєднаної потужності понад величину, визначену умовами договору та/або проектними рішеннями, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок електропередавальної організації та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право без попередження повністю припинити споживачу електропостачання (технічне забезпечення електропостачання споживача) після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

Статтею 79 ГПК України встановлено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

При цьому, як вірно встановлено судом першої інстанції, з рішення комісії вбачається, що відповідач визнає факт заміни старого лічильника спеціалістами ПАТ "Київобленерго" на новий лічильник електроенергії заводський №0890989, опломбування якого перенесли до встановлення на ТП нових пристроїв, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, про що складено відповідний акт.

Також судом першої інстанції встановлено, що до матеріалів справи долучені нерозбірливі копії Акту перевірки та протоколу комісії, на вимогу суду щодо надання розбірливих копій позивач пояснив, що йому були надані нечіткі примірники, а відповідач не надав розбірливих копій Акту та протоколу, а також не надав завдання № на встановлення (заміну) приладу обліку, на яке йдеться посилання в Акті №057561 від 08.08.2016, що за висновком суду першої інстанції вказує на існування відповідного замовлення, і вказані дії відповідача вірно кваліфіковані місцевим господарським судом як приховання відповідних доказів,оскільки зазначене повністю підтверджується матеріалами справи.

У той же час, звернення відповідача до позивача з пропозицією щодо заміни лічильника мало місце 01.11.2016 року та було встановлено термін до 01.01.2017 року, позивач 23.12.2016 року звертався до відповідача з проханням провести опломбування засобів обліку, відповідне прохання отримано відповідачем в той же день 23.12.2016 року, однак залишено без реагування.

Таким чином, з моменту повідомлення позивачем про готовність лічильника до опломбування 23.12.2016 року, яке отримано відповідачем в той же день, і до дня перевірки, 07.04.2017 року, безоблікове споживання відбувалось виключно з вини відповідача, який безпідставно зволікав з опломбуванням лічильника позивача. До відповідної дати мала місце домовленість позивача та відповідача про необхідність придбання додаткового обладнання, тобто, безоблікове користування електроенергією фактично відбувалось з відома та погодження саме відповідача, чиї спеціалісти встановили позивачу новий лічильник, однак не провели його одночасне опломбування.

За вказаних обставин, висновки перевіряючих про самовільне підключення позивачем струмоприймачів і порушення позивачем п. 7.6. ПКЕЕ безпідставні і спростовуються фактичними обставинами справи, відповідно є необґрунтованим донарахування позивачу не облікованої електроенергії на підставі п. 2.7 Методики за 183 дні, що передували виявленню порушення за період з 07.10.2016 року по 07.04.2017 року (у той час, як з 23.12.2016 року відповідач безпідставно зволікав з опломбуванням лічильника) є неправомірним.

Пункт 6.20 Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 року № 28 "Про затвердження Правил користування електричною енергією" передбачено, що у разі тимчасового порушення розрахункового обліку електричної енергії не з вини споживача обсяг електричної енергії, використаної споживачем від дня порушення розрахункового обліку до дня відновлення розрахункового обліку, за згодою сторін, може бути визначений на підставі показів технічних (контрольних) засобів обліку або розрахований постачальником електричної енергії за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії попереднього розрахункового періоду до порушення розрахункового обліку або наступного після відновлення розрахункового обліку періоду.

Датою початку періоду порушення розрахункового обліку вважається перший день поточного розрахункового періоду, у якому було виявлено порушення обліку, або час та день, зафіксовані засобом обліку (автоматизованою системою обліку).

За день відновлення обліку приймається день складення спільного акта про покази засобів обліку після завершення ремонтних та налагоджувальних робіт схеми обліку.

Розрахунковий період, який використовується для визначення середньодобового обсягу постачання електричної енергії, визначається за згодою сторін.

У разі заміни та/або повірки приладів обліку електричної енергії, трансформаторів струму чи напруги, за умови споживання електричної енергії впродовж строку виконання зазначених робіт, обсяг спожитої електричної енергії визначається за фактичним середньодобовим споживанням попереднього розрахункового періоду.

Крім того, згідно з п. 6.22 ПКЕЕ, у разі обґрунтованого звернення споживача до власника засобів обліку щодо приведення обліку відповідно до вимог ПУЕ або технічних характеристик заводу-виробника трансформаторів струму, корегування значення обсягу спожитої електричної енергії до розрахункового значення згідно з пунктом 6.21 Правил не застосовується від дня отримання власником засобів обліку відповідного звернення споживача.

Застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656 має місце у випадках, визначених п. 6.40 ПКЕЕ, за наявності виявлених порушень споживача, чого відповідачем не обґрунтовано і не доведено.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, посилання відповідача на те, що споживач не надав можливості провести заміри при максимальному навантаженні та паспорти на все електроприладдя, про що зазначено в п. 5 акта, не знайшли свого підтвердження, оскільки відповідачем не надано будь-яких доказів відмови споживача.

Щодо посилання відповідача на відключення електропостачання позивача у зв`язку з заборгованістю, відповідачем відповідні обставини не доведено і спростовано позивачем. Твердження відповідача, що 06.01.2016 року електроустановка позивача була відключена від опори у зв`язку із заборгованістю і під час проведення кортрольного огляду електроустановки 07.04.2017 року представника електропостачальника було виявлено самовільне підключення позивачем своїх електроустановок, не підтверджено належними доказами. Зокрема, відповідачем не доведено факту відключення електропостачання позивача в установленому порядку, оскільки надана копія наряду від 28.01.2016 не містить будь-яких підписів осіб, що проводили відключення, у свою чергу, в спростування наданих відповідачем нарядів на відключення позивачем надано пояснення та докази щодо своєчасного погашення заборгованості та відсутності підстав для відключення.

Так, у матеріалах справи наявне попередження № від 16.07.2015 року про припинення подачі електроенергії на підприємство позивача з 23.07.2015 року у зв`язку з наявністю заборгованості в сумі 951,42грн. (а.с.85), однак позивачем надано докази сплати відповідної заборгованості 21.07.2015 року, тобто, до дати відключення (а.с.87 зворот), при цьому, відповідачем не надано доказів проведення відключення 23.07.2015 року та підстав для такого відключення на відповідну дату.

Оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, апеляційний господарський суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що надані відповідачем у ході розгляду справи заперечення та пояснення є суперечливими, факт неправомірного споживання позивачем електроенергії не доведений, Акт, на підставі якого було прийнято Рішення комісії ПАТ "Київобленерго" по розгляду акта про порушення правил користування електроенергією № К0344334 відносно ТОВ "Арслан", оформлене Протоколом № 080 від 19.04.2017 року, складений з порушеннями, тому суд першої інстанції дійшов юридично вірного висновку про те, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Щодо обраного позивачем способу захисту, то згідно правових позицій Великої Палати Верховного Суду (постанова від 14.01.2020 у справі №910/17955/17) вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування рішення господарського суду першої інстанції.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами.

Суд першої інстанції повно встановив суттєві для справи обставини, дослідив та правильно оцінив надані сторонами докази, вірно кваліфікував спірні правовідносини та правильно застосував до них належні норми матеріального і процесуального права, а тому рішення Господарського суду Київської області законне та обґрунтоване, отже, підстави для його скасування відсутні.

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 24 липня 2019 року - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду Київської області.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 02.07.2020.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді Г.П. Коробенко

Г.А. Кравчук