ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2020 р. Справа №909/1051/19

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Скрипчук О.С.

суддів Орищин Г.В.

Мирутенка О.Л.

секретар судового засідання Лагутін В.Б.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Державного підприємства Рогатинське лісове господарство б/н від 28.01.2020 року

на рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 27.12.2019 року (повний текст рішення складено 02.01.2020 року, м. Івано-Франківськ, суддя Михайлишин В.В.)

у справі № 909/1051/19

за позовом: Державної екологічної інспекції Карпатського округу, м. Івано-Франківськ

до відповідача: Державного підприємства Рогатинське лісове господарство, с. Руда Рогатинського району Івано-Франківської області

про відшкодування 1 274 983, 91 грн. шкоди заподіяної лісу, внаслідок порушення норм лісового законодавства.

За участю представників від:

позивача: Голубчак Н.В. - довіреність за № 06-09/384 від 10.03.2020 року

відповідача: Гейвич М.М. - ордер серії ЛВ № 099130 від 02.06.2020 року

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулась до Господарського суду Івано-Франківської області із позовом до Державного підприємства "Рогатинське лісове господарство" про відшкодування 1 274 983, 91 грн. шкоди заподіяної лісу, внаслідок порушення норм лісового законодавства.

Рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 27.12.2019 позов задоволено.

Рішення суду мотивоване тим, що відповідач як лісокористувач не забезпечив охорони і збереження лісового фонду на підвідомчих йому територіях, допустив самовільну вирубку лісу, внаслідок чого лісовому фонду України заподіяно матеріальної шкоди в розмірі 1 274 983, 91 гривень, що є підставою для стягнення з нього відповідної шкоди.

Не погоджуючись із рішенням суду, ДП Рогатинське лісове господарство подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 27.12.2019 та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач вказує, що Державна екологічна інспекція Карпатського округу є неналежним позивачем у даній справі, оскільки не має повноважень на території Івано-Франківської та Чернівецької областей на здійснення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства в тому числі за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів, відносно відповідача.

Також, апелянт вважає, що акт перевірки є недопустимим доказом, оскільки в період проведення перевірки, відсутні уніфіковані форми актів, що складаються за результатами проведення планових або позапланових заходів державного нагляду (контролю), які би відповідали положенням ч.2 ст.5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та вимогам постанови КМУ від 10.05.2018 №342.

В апеляційній скарзі скаржник наголошує, що в акті перевірки відсутній як розрахунок ймовірно заподіяної шкоди так і правове обґрунтування, регулювання такого розрахунку. У акті перевірки позивачем зазначено, що до уваги брались ймовірні діаметри дуба червоного на висоті 1,3м (36-52 ступені товщини), однак з позиції відповідача на даний час відсутніми є процедури, методи та такси для обчислення розміру шкоди в подібних випадках, що вказує на неправомірність та необґрунтованість розрахованої позивачем ймовірної шкоди.

Також скаржник вважає, що суд першої інстанції дійшов до необґрунтованого висновку про стягнення коштів у фонди територіальних громад, оскільки в матеріалах справи відсутні докази про приналежність конкретного кварталу, виділу по кожному лісництву до території конкретної сільської ради.

Державна екологічна інспекція Карпатського округу подала до суду відзив на апеляційну скаргу № 06-09/235 від 12.02.2020, в якому просить рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 27.12. 2019 залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Позивач вважає доводи скаржника необґрунтованими та безпідставними.

Відповідно до п. 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються доводи та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив наступне.

06.05.2019 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу видано наказ № 33 щодо здійснення планового заходу державного нагляду (контролю), відповідно до якого направлено спеціалістів для здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства в галузі ведення лісового і мисливського господарства та дотримання вимог природоохоронного режиму Державним підприємством "Рогатинське лісове господарство".

За наслідком вказаного наказу, 06.05.2019 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу видано направлення № 43 на проведення планового заходу нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Планова перевірка Державного підприємства "Рогатинське лісове господарство" проводилась з 06.05.2019 по 17.05.2019.

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, Державною екологічною інспекцією Карпатського округу 17.05.2019 складено акт № 31.

В акті зафіксовано факти правопорушень, які вчинено Державним підприємством "Рогатинське лісове господарство".

Згідно розрахунку розміру шкоди, що проведений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2013 № 665 по місцю перевірки Воронівського, Рогатинського, Пуківського, Букачівського лісництв, які підпорядковані Державному підприємству "Рогатинське лісове господарство" при натурному обстеженні виявлено порушення лісового законодавства.

Згідно акта № 31 від 17.05.2019 виявлено наступні порушення:

Воронівське лісництво:

1) при натурному обстеженні виявлено незаконну рубку дерев з відпускним тавром, однак вони відсутні у матеріалах відведення ділянки до рубки і відповідно їх ліквідний об`єм відсутній у лісорубному квитку:

- у кварталі 18 виділ 3 площа - 4, 2 га - 7 сухостійних дерева породи ясен з діаметром пня - 36; 28; 31; 32; 50; 34; 37 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 24 183, 60 гривень шкоди;

- у кварталі 18 виділ 3, площа 4, 2 га ВСР - 2019р., квартал 18 виділ 2 площа - 3, 0 га, ВСР - 2019р. -77 сироростучих дерев породи дуба червоного з діаметром пня - 50; 48; 48; 46; 46; 50; 49; 48; 47; 47; 47; 47; 49; 47; 48; 48; 47; 50; 46; 47; 46; 48; 46; 48; 46; 62; 63; 51; 51; 52; 52; 54; 53; 51; 55; 52; 51; 53; 55; 51; 53; 52; 52; 53; 51; 52; 52; 51; 54; 55; 55; 51; 52; 51; 68; 59; 56; 59; 58; 57; 60; 59; 56; 58; 57; 56; 51; 52; 55; 52; 58; 56; 59; 62; 57см.; що є порушення статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 1 042 992, 61 гривень шкоди;

2) при натурному обстеженні виявлено незаконну рубку дерев без контрольних та відпускних тавр:

- у кварталі 18 виділ 3 площа 4, 2 га ВСР - 2019р., - 5 сироростучих дерев породи дуба червоного з діаметром пня - 15; 22; 14; 19; 20 см. та 8 сухостійних дерев породи ясена з діаметром пня - 43; 36; 27; 31; 30; 29; 28; 22 см., що є порушення статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 26 822, 33 гривень шкоди;

- у кварталі 19 виділ 4 - 1 сироростуче дерево породи черешня з діаметром пня - 56 см. та 35 сухостійних дерев породи вільха з діаметром пня - 30; 19; 22; 25; 28; 24; 29; 19; 35; 31;32; 25; 35; 30; 24; 25; 26; 37; 26; 37; 26; 28 ;30; 26; 25; 23; 19; 31; 24; 30; 28; 31; 33; 28; 27; 28; 22 см.; 2 сухостійних дерева породи дуб звичайний з діаметром пня - 60; 30 см., 1 сухостійне дерево породи ясен з діаметром пня - 46 см. та 1 сухостійне дерево породи черешня з діаметром пня - 17 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 98 388, 04 гривень шкоди;

- у кварталі 19 виділ 7 - 5 сироростучих дерев породи дуба звичайного з діаметром пня - 30; 63; 32; 33; 32 см. та 4 сухостійних дерева породи бук з діаметром пня - 37; 16; 21; 22 см., що є порушення статті105 Лісового кодексу України, за що розраховано 44 737, 49 гривень шкоди;

- у кварталі 18 виділ 2, площа - 3, 0 га ВСР-2019р. - 4 сухостійних дерева породи дуба червоного з діаметром пня - 26; 26; 28; 42 см., що є порушення статті105 Лісового кодексу України, за що розраховано 9 328, 47 гривень шкоди;

- у кварталі 27 виділ 20, 1 пл. 0, 8 га РГК-2019р. - 1 сироростучого дерева породи модрина з діаметром пня - 37 см. та 1 сироростучого дерева породи клен з діаметром пня - 36 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 14 597, 98 гривень шкоди.

Дані правопорушення вчинені на території села Липівка Рогатинського району Івано-Франківської області.

Рогатинське лісництво:

1) при натурному обстеженні виявлено незаконну рубку, а саме:

- у кварталі 1 виділ 4, 4 пл. 1, 1 га РГК-2019р. - 1 сухостійного дерева породи граба з діаметром пня - 21 см.;

- у кварталі 1 виділ 4, 3 пл. 0, 9 га РГК-2019р. - 1 сухостійного дерева породи береза з діаметром пня - 20 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 1 542, 88 гривень шкоди (дані правопорушення вчинені на території села Липівка Рогатинського району Івано-Франківської області);

- у кварталі 16 виділ 30 пл. 1, 5 га ПРХ-2018р. - 2 сироростучих дерев породи дуба червоного з діаметром пня -14; 18 см.;

- у кварталі 17 виділ 14 пл. 1, 2 га. СВР-2018р. - 2 сухостійних дерев породи сосна з діаметром пня - 20; 22 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 2 587, 29 гривень шкоди.

Дані правопорушення вчинені на території села Підгороддя Рогатинського району Івано-Франківської області.

Пуківське лісництво:

1) при натурному обстеженні виявлено:

- у кварталі 40 виділ 1 пл. 3, 2 га СВР-2019р. - пошкодження до ступеня неприпинення росту 2 сироростучих дерев породи бук з діаметром пня - 22; 26 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 1 352, 99 гривень шкоди (дані правопорушення вчинені на території села Верхня Липиця Рогатинського району Івано-Франківської області);

- у кварталі 32 виділ 6 пл. 9, 9 га СВР-2019р. - пошкодження до ступеня неприпинення росту 1 сироростучого дерев породи бук з діаметром пня - 29 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 1 250, 13 гривень шкоди (дані правопорушення вчинені на території села Чесники Рогатинського району Івано-Франківської області);

- у кварталі 11 виділ 13, 1 пл. 2, 3 га ПР-2019р. - незаконна рубка 1 сухостійного дерева породи бук з діаметром пня - 33 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 2 866, 19 гривень шкоди (дані правопорушення вчинені на території села Добринів Рогатинського району Івано-Франківської області);

Букачівське лісництво:

1) при натурному обстеженні виявлено:

- у кварталі 17 виділ 1 пл. 20, 0 га СВР-2019р. - пошкодження до ступеня неприпинення росту 2 сироростучих дерев породи дуб червоний з діаметром пня - 25; 28 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 2 104, 65 гривень шкоди ( (дане правопорушення вчинено на території села Підмихайлівці Рогатинського району Івано-Франківської області);

- у кварталі 4 виділ 1 пл. 5, 0 га СВР - 2019 року - незаконна рубка 2 сухостійних дерев породи дуб червоний з діаметром пня - 18; 25 см., що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 1 730, 79 гривень шкоди (дане правопорушення вчинено на території села Васючин Рогатинського району Івано-Франківської області);

- у кварталі 29 виділ 21 пл. 8, 7 га ПРХ-2019р. - пошкодження до ступеня неприпинення росту 1 сироростучого дерев породи дуба червоного з діаметром пня - 21 см.; що є порушенням статті 105 Лісового кодексу України, за що розраховано 498, 47 гривень шкоди (дане правопорушення вчинено на території села Чагрів Рогатинського району Івано-Франківської області).

17.05.2019 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу винесено припис № 43, відповідно до якого приписано Державному підприємству "Рогатинське лісове господарство" до 17.06.2019 провести очистку неочищених лісосік від порубкових решток зазначених в акті від 17.05.2019; анулювати зазначені в акті від 17.05.2019 спеціальні дозволи - лісорубні квитки на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування в частині проведення рубок понад 1, 0 га, які виписані Державним підприємством "Рогатинське лісове господарство" та видані Івано-Франківським обласним управлінням лісового та мисливського господарства з порушенням вимог пункту 21 статті 3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля"; відновити пошкоджену біотехнічну споруду (годівницю) у кварталі № 17 Пуківського лісництва, зазначену в акті перевірки від 17.05.2019.

23.05.2019 Державною екологічною інспекцією Карпатського округу направлено матеріали перевірки до Рогатинського ВП Тисменицького ВП ГУ НП в Івано-Франківській області для внесення відомостей в ЄРДР та проведення досудового розслідування (лист вих. № 02.5-12/363).

24.05.2019 Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулась до Державного підприємства "Рогатинське лісове господарство" з претензією № 07/19 (вих. № 06-09/369) про сплату шкоди в розмірі 1 274 983, 91 гривень.

Однак, відповідач відповіді на претензію не надав, розмір шкоди не сплатив.

Матеріали справи не містять доказів сплати відповідачем шкоди .

Вказані обставини стали причиною звернення Державної екологічної інспекції Карпатського округу з даним позовом до суду.

При винесенні постанови колегія суддів виходила з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних контрольних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Приписами статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та Положенням про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 27.11.2018 № 258, визначено, що до компетенції Інспекції належить здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Відповідно до пунктів 7 та 8 розділу 2 Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, Інспекція для виконання покладених на неї завдань має право розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, а також вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Аналогічні положення містяться в п. ґ) та й) статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Згідно вимог частини 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Проаналізувавши матеріали справи, судом встановлено, що акт № 33від 17.05.2019 містить відомості зазначені у пунктах 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". В акті зазначено детальний опис виявлених порушень з посиланням на відповідні вимоги законодавства. Отже, акт є належним доказом, в якому зафіксовані фактичні дані про протиправні діяння і порушення природоохоронного законодавства, і який є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Статтею 1 Лісового кодексу України передбачено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до статті 16 та частини 1 статті 17 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Як передбачено частиною 1 статті 69 Лісового кодексу України, cпеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Пунктом 2 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2007 № 761 встановлено, що лісорубний квиток є основним документом, на підставі якого ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу. В додатку № 1 до Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів наведено форму бланку лісорубного квитка, де вказується маса відповідних категорій деревини з точністю до 1 м3, водночас не передбачено зазначення кількості дерев віднесених до рубки.

За приписами пункту 1 частини 2 статті 19, частин 1, 5 статті 86 та статті 90 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень. Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього кодексу.

Згідно з пунктом 5 статті 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів" підприємства, установи, організації і громадяни, які здійснюють спеціальне використання лісових ресурсів, зобов`язані, зокрема забезпечувати збереження підросту і не призначених для рубки дерев.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 105 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у, зокрема: порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Частинами 1 та 2 статті 1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Частиною 4 статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Підставою для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є правопорушення, що включає в себе певні елементи: шкода; протиправність поведінки особи, яка заподіяла шкоду; причинний зв`язок між ними; вина. Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності.

З огляду на наведені вище обставини, у даному випадку є наявність усіх складових елементів правопорушення.

Судом встановлено, що відповідач є постійним лісокористувачем, тому, з урахуванням приписів статті 19 Лісового кодексу України зобов`язаний забезпечувати охорону та захист лісів.

Факти незаконної порубки дерев, внаслідок чого лісу завдано шкоду, підтверджено складеним за наслідками перевірки Державної екологічної інспекції Карпатського округу актом від 17.05.2019, який є чинними станом на час вирішення спору.

Оскільки, при вирішенні даного спору слід виходити з презумпції вини правопорушника, то саме відповідач повинен довести, що шкоду завдано не з його вини, або ж у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідач не подав доказів відсутності вини у вчиненні правопорушення - незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок на підвідомчих йому територіях.

Організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу.

Колегія суддів зазначає, що системний аналіз статей 19, 63, 64 Лісового кодексу України свідчить, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Так, відповідач як лісокористувач не забезпечив охорони і збереження лісового фонду на підвідомчих йому територіях, допустив самовільну вирубку лісу, внаслідок чого лісовому фонду України заподіяно матеріальної шкоди в розмірі 1 274 983, 91 гривень.

З огляду на вищевикладене , колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач внаслідок службового недбальства допустив незаконну рубку лісу, яке, в свою чергу, спричинило шкоду навколишньому природному середовищу, що є підставою для стягнення з нього відповідної шкоди.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, позивачем здійснено правомірно згідно з Таксами, затвердженими постановою КМУ № 665 від 23.07.2008.

Відповідно до змісту Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев та чагарників до припинення ступеня росту (додаток № 1 до постанови КМУ від 23.07.2008 за № 665) шкода завдана навколишньому природному середовищу визначається за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до припинення росту, виходячи з діаметру дерева у корі біля шийки кореня як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. При цьому, приміткою 4 вказаних Такс встановлено, що замір діаметра пня, який зрізаний нижче шийки кореня (урівень із землею або утоплений у землю), здійснюється за фактичним зрізом. Таксами встановлюється залежність розміру шкоди за кожне окреме дерево, виходячи з діаметру його зрізу.

Враховуючи вищенаведене, приписи статей 67, 69 Лісового кодексу України, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2007 № 761 та пункт 2.7 "Інструкції про порядок проведення ревізії лісових обходів (майстерських дільниць)", затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23, що для визначення об`єму зрубаної деревини на ділянці (згідно вимог лісорубного квитка), при проведенні перевірки дотримання вимог лісового законодавства лісокористувачами, дозволяється проводити перелік пнів зрубаних дерев на лісосіці попородно, з подальшим їх переводом на висоту 1, 3 м., а також слід проводити розмежування кількості дерев отриманих при попенному переліку (окремо по деревних породах та ступенях товщини) та кількості дерев вказаних у матеріалах відведення ділянки в рубку, оскільки лісорубний квиток дозволяє зрубати певний об`єм деревини, який може відповідати фактично зрубаному об`єму деревини на лісосіці тільки тоді, коли кількість фактично зрубаних дерев (попородно) і їх діаметри відповідають кількості дерев (попородно) і їх діаметрам вказаним у матеріалах відведення. В разі виявлення розбіжностей між кількістю фактично зрубаних дерев (за породами та ступенями товщини) та кількістю дерев (за породами та ступенями товщини) вказаних у матеріалах відведення, різницю в кількості пнів зрубаних дерев (за породами та ступенями товщини) слід вважати такими, що зрубані з порушенням встановлених вимог чинного законодавства.

Відповідно до пункту 2.7 "Інструкції про порядок проведення ревізії лісових обходів (майстерських дільниць)" об`єм незаконно зрубаної деревини вираховується згідно з таблицями Нормативно-довідкових матеріалів для таксації лісів України і Молдавії (видавництво: Київ, Урожай, 1987)". Визначення об`єму незаконно зрубаних дерев визначається згідно з таблицею 2.5 (Діаметр дерев на висоті грудей в корі залежно від діаметра пня в корі, см.).

Таким чином, перевід пнів незаконно зрубаних дерев на висоту 1, 3 м., проводиться для визначення об`єму зрубаної деревини, а також розмежування кількості дерев отриманих при попенному переліку (окремо по деревних породах та ступенях товщини) та кількості дерев вказаних у матеріалах відведення ділянки в рубку.

Судом встановлено, що позивачем правомірно, з врахуванням постанови КМУ № 665 від 23.07.2008, проведено розрахунок шкоди.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника, про відсутність розрахунку заподіяної шкоди і правового обґрунтування такого розрахунку , оскільки у акті складеному за результатами планового заходу державного нагляду (контролю) ДП «Рогатинське лісове господарство» від 17.05.2019 чітко зазначено саме про незаконну рубку дерев, на яких були відсутні відпускні чи контрольні тавра, або які були відсутні у матеріалах відведення із зазначенням діаметрів кореневих шийок дерев, здійснено посилання на Постанову КМУ від 23.07.2008р №665, згідно якої проводився розрахунок розміру шкоди, завданої лісу незаконною рубкою дерев. Для здійснення розрахунку розміру шкоди, як цього вимагає Постанова КМУ від 23.07.2008р №665 бралися діаметри дерев у корі біля шийки кореня, які зазначені у Відомостях обліку незаконно зрубаних дерев у відповідних лісництвах кварталах та виділах, у акті перевірки від 17.05.2019 та у самих розрахунках розміру шкоди, які є додатками до акту. Перевід пнів зрубаних дерев на висоту 1,3 м проводився виключно для визначення об`єму незаконно зрубаної деревини, що жодним чином не впливає на розрахунок розміру шкоди, який проведений за діаметрами пнів дерев у корі біля шийки кореня, що підтверджується наявними в матеріалах справи, відомостями обліку пнів незаконно зрубаних дерев, розрахунками розміру шкоди та і самим актом перевірки.

Щодо посилання відповідача на лист-роз`яснення Державного комітету лісового господарства України №02-13/3712 від 29.12.2004, суд зазначає, що такий має виключно рекомендаційний характер та не є джерелом права.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про те, що Державна екологічна інспекція Карпатського округу є неналежним позивачем у даній справі, оскільки не має повноважень на території Івано-Франківської та Чернівецької областей на здійснення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства та те, що акт № 31 від 17.05.2019 є не чинним, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, у рішенні Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.11.2019 у справі № 300/1604/19( з яким погодився Восьмий апеляційний адміністративний суд у постанові від 27.02.2020) за позовною заявою Державного підприємства «Рогатинське лісове господарство» до Державної екологічної інспекції Карпатського округу про визнання дій протиправними та скасування припису №43 від 17.05.2019 встановлено, що Державна екологічна інспекція є уповноваженим органом Державної екологічної інспекції України, наділена повноваженнями щодо здійснення на території Івано-Франківської та Чернівецької областей заходів державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства в тому числі за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів, Також у вказаних рішеннях, суди вказали, що оскільки допуск до проведення перевірки ДП «Рогатинське лісове господарство» відбувся, а Державна екологічна інспекція Карпатського округу фактично реалізувала свою компетенцію на проведення такої перевірки та оформлення її результатів, дії відповідача щодо проведення заходу контролю не є таким, що порушують права ДП «Рогатинське лісове господарство».

Твердження скаржника про порушення і неправильне застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, не знайшли свого підтвердження, в зв`язку з чим підстави для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового рішення відсутні.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла до висновку, що рішення Господарського суду Івано-Франківської області слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Оскільки, апеляційна скарга до задоволення не підлягає, то відповідно понесені судові витрати на сплату судового збору за подання апеляційної скарги залишаються за скаржником.

Керуючись, ст.ст. 269, 270, 271, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ :

1. В задоволенні апеляційної скарги Державного підприємства Рогатинське лісове господарство відмовити.

2. Рішення Господарського суду Івано-Франківської області від 27.12.2019 року у справі № 909/1051/19 залишити без змін.

3. Судовий збір, сплачений за апеляційну скаргу покласти на скаржника.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Строки та порядок оскарження постанови апеляційного господарського суду до суду касаційної інстанції визначені ст. ст. 287-289 ГПК України/

Повний текст постанови складено 06.07.20

Головуючий суддя О.С. Скрипчук

суддя Г.В. Орищин

суддя О.Л. Мирутенко