ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення зустрічної позовної заяви без руху
01.07.2020р. м.Харків Справа № 905/1008/20
Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В.,
про стягнення 523,52 грн.
у справі №905/1008/20
про стягнення 216 273,36 грн.,
ТОВ «Сіопласт» звернулось до господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з ТОВ «СРЗ» 216 273,36 грн., з яких: 207 920,35 грн. основний борг, 4 587,87 грн. інфляційні втрати, 3 765,15 грн. 3% річних.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань за договором поставки №ОС-41 від 04.07.2019р. щодо своєчасної та повної оплати поставленого товару.
В свою чергу, ТОВ «СРЗ» звернулось до господарського суду Донецької області із зустрічною позовною заявою, згідно з якою просить суд зобов`язати ТОВ «Сіопласт» виплатити ТОВ «СРЗ» неустойку за порушення строків поставки товару у розмірі 523,52 грн.
Одночасно, позивач за зустрічним позовом надав клопотання, в якому просить суд визнати причину пропуску ТОВ «СРЗ» встановленого законом процесуального строку на подання зустрічного позову у справі №905/1008/20 поважною та відновити ТОВ «СРЗ» строк на подання зустрічного позову.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст.180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Згідно зі ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.
Постановою КМУ від 17.06.2020р. №500, дію карантину встановленого постановою КМУ від 11.03.2020р. №211, продовжено до 31.07.2020р.
Відповідно до п. 4 розд. X «Прикінцеві положення» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Ухвалою суду від 01.06.2020р., якою відкрито провадження у даній справі, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановлені учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, в т.ч. відповідачу встановлено строк для подання до суду відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення вказаної ухвали.
Отже, в даному випадку, строк для подання до суду зустрічного позову, який є тотожним сроку для подання відзиву на позов, припадає на період карантину - 24.06.2020р. та з огляду на положення п.4 розд. Х «Прикінцеві положення» ГПК України не є пропущеним, тому підстави для його поновлення відсутні.
За приписами ч. ч. 2 - 4 ст. 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
У п.2 ч.1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
В силу вимог ч. ч. 1, 2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Положеннями ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року 2 102 грн.
Враховуючи те, що предметом позову у даній справі є вимога про зобов`язання ТОВ «Сіопласт» виплатити ТОВ «СРЗ» неустойку за порушення строків поставки товару у розмірі 523,52 грн., яка носить майновий характер, розмір судового збору за подання до суду даного позову становить 2 102 грн.
Між тим, до зустрічної позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, про що відділом документального забезпечення та контролю суду складено акт про втрату документів або перепідшиття справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) від 26.06.2020р.
Крім того, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, що є порушенням п.9 ч.3 ст. 162 ГПК України.
Згідно з п.5 ст. 180 ГПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
За таких обставин, господарський суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову ТОВ «СРЗ» без руху та про встановлення останньому строку для усунення виявлених недоліків.
Керуючись ст. ст. 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд-
1.Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «СРЗ» у задоволенні клопотання про відновлення строку для подання зустрічного позову.
2.Зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» залишити без руху.
3.Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «СРЗ» строк для усунення недоліків зустрічного позову протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали суду, але не більше п`яти днів з дня закінчення строку карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-2019) (з урахуванням приписів п.4 розд. Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України №540-ХІ від 30.03.2020р.), шляхом надання до суду:
- доказів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 2 102 грн.;
- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
4. Повідомити Товариство з обмеженою відповідальністю «СРЗ», що в силу вимог ч.4 ст.174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Ухвала набирає чинності 01.07.2020р. та підлягає оскарженню в частині відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову у строк, встановлений ст. 256 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п. 4 розд. Х «Прикінцеві положення» цього Кодексу в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020р. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Ніколаєва