ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"07" липня 2020 р. м. Київ Справа № 911/383/20

Господарський суд Київської області у складі судді Д.Г.Зайця, розглянувши матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе

до Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання», Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха

про стягнення вартості електричної енергії

секретар судового засідання: О.О. Стаднік

представники:

від позивача В.В.Безштанько

від відповідача Л.О.Андреєва, Т.В.Дуля

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» №230 від 12.02.2020 року (вх. №396/20 від 12.02.2020 року) (далі позивач) до Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання» (далі відповідач) про стягнення вартості електричної енергії у сумі 237799,51 грн.

Ухвалою суду від 17.02.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №911/383/20 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 17.03.2020 року.

До суду від відповідача надійшов відзив №307 від 10.03.2020 року (вх. №5476/20 від 12.03.2020) на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечує та просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

До суду від позивача надійшло клопотання б/н від 16.03.2020 року (вх. №5694/20 від 16.03.2020) про відкладення розгляду справи.

До суду від відповідача надійшло клопотання №330 від 17.03.2020 року (вх. №5742/20 від 17.03.2020) про призначення комплексної експертизи лічильника.

Представники відповідача у судовому засіданні 17.03.2020 року проти клопотання про відкладення розгляду справи не заперечували.

Ухвалою суду від 17.03.2020 року відкладено розгляд справи на 14.04.2020 року.

До суду від позивача надійшла відповідь на відзив б/н від 18.03.2020 року (вх. №6605/20 від 26.03.2020 року) та клопотання б/н від 07.04.2020 року (вх. №4269/20 від 08.04.2020 року) про відкладення судового засіданні в зв`язку із встановленням карантину на території України згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу CОVID-19».

Відповідач, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, у судове засідання 14.04.2020 року не з`явився.

Ухвалою суду від 14.04.2020 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено розгляд справи на 12.05.2020 року.

До суду позивача надійшло клопотання б/н від 08.05.2020 (вх. №8861/20 від 08.05.2020) про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача у судовому засіданні 12.05.2020 року не заперечував проти поданого клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 12.05.2020 року відкладено розгляд справи на 16.06.2020 року.

У судовому засіданні 16.06.2020 представник відповідача заявив клопотання про витребування певних доказів. У судовому засіданні 16.06.2020 року розгляд справи відкладено на 07.07.2020 року.

До суду від позивача надійшли заперечення на клопотання про проведення комплексної експертизи лічильника №610 від 22.06.2020 року (вх. №12912/20 від 26.06.2020 року).

До суду від відповідача надійшли пояснення б/н від 03.07.2020 року (вх. №13694/20 від 06.07.2020 року) та заява про долучення до матеріалів справи доказів б/н від 03.07.2020 року (вх. №13693/20 від 06.07.2020 року).

Розглянувши у судовому засіданні 07.07.2020 року подане клопотання відповідача №330 від 17.03.2020 року (вх. №5742/20 від 17.03.2020) про призначення комплексної експертизи лічильника судом встановлено наступне.

Позовні вимоги у даній справі обґрунтовані позивачем тим, що ним складено акт про порушення за №К039643 від 14.06.2018 року, в якому зазначено, що споживач порушив ПКЕЕ - виявлено пошкодження приладу обліку, а саме, цілісності кожуха лічильника, вибито болти кріплення кожуха лічильника, пошкодження пломб з відбитками тавр електропостачальника на клемній кришці лічильника а також на блоці КІ-10. Комісією за наслідками розгляду Акту №К039643 від 14.06.2018 року, що оформлено протоколом №214 від 26.06.2018 року, прийнято рішення про направлення приладу обліку на експертне дослідження. Згідно висновку експертного дослідження Житомирського відділення КНДІСЕ №36/19-25 від 27.06.2019 року встановлено численні пошкодження електролічильника НІК2303 АРК1 з заводським №0004430 та відсутність деяких складових частин на платі лічильника, а також встановлено факт несанкціонованого зняття та перенавішування пломб. За результатами проведеної експертизи, розгляду акту про порушення ПКЕЕ №К039643 від 14.06.2018 року на повторному засіданні комісії ПрАТ «Київобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії №084 від 30.07.2019 року, відповідно до якого розраховано вартість необлікованої електроенергії, що становить 237799,51 грн.. Відповідач зазначає, що вказані обставини не відповідають дійсності.

В обґрунтування поданого клопотання №330 від 17.03.2020 року (вх. №5742/20 від 17.03.2020) про призначення у справі комплексної експертизи лічильника НІК 2303 типу АРЛ1 заводський №0004430, відповідач зазначає, що Висновок експертного дослідження Житомирського відділення КНДІСЕ за результатами трасологічного та електротехнічного дослідження №36/19-25 від 27.06.2019 року не є допустимим доказом, що підтверджує пошкодження електролічильника та факт несанкціонованого зняття та перенавішування пломб, є сумнівним, не повним та має розбіжності. Заперечуючи проти проведеного експертного дослідження, відповідач посилається на те, що лічильник було надіслано на експертне дослідження лише через 6 місяців після засідання комісії Васильківського РП ПрАТ «Київобленерго». Також, посилається на безпідставність висновків експертизи, вважає, що зовнішні пошкодження, перелічені в п.п. 4-12 Висновку відсутні, а тому, викладені в Акті перевірки обставини не відповідають дійсності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов, зокрема, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, питання з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Дульський проти України (Заява N 61679/00) від 1 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 236 Господарського процесуального України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» №4 від 23.03.2012 року передбачено, що питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. У вирішенні відповідного питання (до призначення судової експертизи) слід: - визначитися з конкретною установою або конкретним експертом, якими проводитиметься експертиза. З цією метою господарський суд, зокрема, витребує у сторін пропозиції стосовно таких установ та/або судових експертів, у тому числі тих, які не є працівниками зазначених установ. Господарський суд не зв`язаний цими пропозиціями, але може враховувати їх у вирішенні питання про призначення і проведення судової експертизи; - визначити об`єкти, що підлягають експертному дослідженню; - максимально конкретно визначити питання, які мають бути роз`ясненні судовим експертом, та сформулювати їх у логічній послідовності; - за необхідності визначити вид (підвид) судової експертизи, до компетенції якої відноситься роз`яснення відповідних питань. Якщо визначення такого виду (підвиду) саме по собі потребує спеціальних знань, його слід віднести на розсуд експертної установи (експерта); - визначити обсяг необхідних та достатніх для експертного дослідження матеріалів; - здійснити перевірку (огляд) матеріалів, які підлягають направленню на експертизу, з точки зору їх повноти та придатності для проведення експертизи, в тому числі з урахуванням належного відображення ознак об`єктів і зразків, а за невідповідності матеріалів цим критеріям - вжити заходів до усунення недоліків матеріалів шляхом витребування додаткових документів і матеріалів у сторін та інших осіб; - у разі потреби забезпечити відібрання зразків, у тому числі за необхідності - з участю спеціаліста; - у необхідних випадках розглянути можливість виклику судового експерта для уточнення питань, які ним мають бути роз`яснені, а також для перевірки матеріалів з точки зору їх повноти, достатності та придатності для проведення експертизи; - з`ясувати усі інші обставини, пов`язані з проведенням судової експертизи.

Відповідно до п. 1.2.2. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, електоротехнічна експертиза є одними з видів судової експертизи.

Згідно п. 12.2. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень до основних завдань електротехнічної експертизи належать: встановлення причин виникнення аварійних режимів в електричних мережах та електрообладнанні, вплив цих режимів на роботу електроприладів та електробезпеку людини, аналіз роботи електроустановок та їх відповідність нормативним вимогам.

В п.п. 12.3 п. 12 розділу IІ Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень наведено орієнтовний перелік вирішуваних питань.

Приписами п. 1.6. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» встановлено, що експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, наведеним у додатку 1 до цієї Інструкції.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють, зокрема, державні спеціалізовані установи. До державних спеціалізованих установ належать науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України.

Проведення судової експертизи доручається державним спеціалізованим установам чи безпосередньо особам, які відповідають вимогам, встановленим Законом України «Про судову експертизу». Особа, яка проводить судову експертизу (далі - судовий експерт) користується правами і несе обов`язки, зазначені у статті 31 цього Кодексу.

Таким чином, проведення експертизи доручається Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6). Сторони проти обраної установи не заперечували.

Судом встановлено, що необхідність проведення судової експертизи полягає у наявності спірного питання, що підлягає вирішенню в межах предмету спору, та вирішення якого потребує спеціальних знань.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що для повного, об`єктивного розгляду всіх обставин справи, необхідним є призначення комплексної трасологічної та електротехнічної експертизи лічильника НІК2303 типу АРК1 заводський №0004430.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

Стосовно витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи, суд зазначає, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Відповідні роз`яснення викладено в п. 23 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 № 4 «Про деякі питання практики призначення судової експертизи».

Таким чином, витрати, пов`язані з проведенням комплексної трасологічної та електротехнічної експертизи лічильника у справі №911/383/20 суд покладає на відповідача.

Суд, передає експертній установі Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6) об`єкт експертизи - прилад обліку електричної енергії НІК2303 типу АРК1 заводський №0004430 упакований в сейф-пакет №UA00080906.

Крім того, суд доводить до відома експертів, що будуть здійснювати експертизу, що відповідно до ч. 3 ст. 103 Господарського процесуального кодексу України експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи. Відтак, суд встановлює заборону на знищення об`єкту експертизи, а саме: приладу обліку електричної енергії НІК2303 типу АРК1 заводський №0004430, упакований в сейф-пакет № UA00080906.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 102, 177, 182, 183, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Призначити у справі №911/383/20 комплексну судову трасологічну та електротехнічну експертизу засобу обліку електричної енергії - лічильника НІК2303 типу АРК1 заводський №0004430.

2. Проведення комплексної судової трасологічної та електротехнічної експертизи у справі №911/383/20 доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

3. Винести на вирішення комплексної судової трасологічної та електротехнічної експертизи у справі №911/383/20 наступні питання:

- чи було зниження показників лічильного механізму (гальмування, зупинка лічильного механізму)?

- чи могли наявні пошкодження лічильника електричної енергії призвести до неправильного фіксування показників спожитої електричної енергії?

- чи є ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів лічильника, якщо є, то які саме?

- чи є ознаки втручання або впливу на лічильний механізм або внутрішні конструктивні елементи лічильника? Чи є пайки, які виконані не фабричним способом, сторонні елементи, сліди від встановлення сторонніх елементів чи пристроїв, дроти тощо, чого не передбачено заводом виробником зазначеного приладу обліку?;

- чи мав місце факт втручання в роботу розрахункового засобу обліку за Актом перевірки №К039643 від 14.06.2018 року про порушення правил користування електроенергією (упакований в сейф-пакет №UA00080906)? Якщо втручання було, то визначити характер впливу Пристрою на лічильник із зазначенням яким чином та у який спосіб Пристрій впливає на облік спожитої електричної енергії?

- чи призвів такий вплив до зменшення показників обліку чи недообліку електричної енергії або зупинення роботи електролічильника?

- чи не порушувалась цілісність, чи є пошкодження, чи є сліди впливу стороннім предметом на пломби №5188156, №5188121, які надані на дослідження разом з лічильником, з метою їх відкриття або переопломбування?

4. Витрати по проведенню експертизи покласти на відповідача Комунальне некомерційне підприємство Київської обласної ради «Обласне психіатрично-наркологічне медичне об`єднання».

5. Провадження у справі №911/383/20 зупинити до отримання висновків експертів.

6. У відповідності до ч. 5 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України, попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

7. Зобов`язати позивача для забезпечення проведення експертизи надати Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України засіб обліку електричної енергії - лічильник НІК2303 типу АРК1 заводський №0004430 та пломби №5188156, №5188121.

8. Зобов`язати відповідача невідкладно та в повному обсязі забезпечити оплату вартості експертизи.

9. Роз`яснити відповідачу, що у разі відмови чи ухилення від оплати витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи у визначені експертною установою строки та поверненням у зв`язку з цим справи експертною установою без надання висновку експерта, господарський суд буде розглядати справу на підставі наявних доказів.

10. Матеріали справи №911/383/20 надіслати Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6) для проведення комплексної судової трасологічної та електротехнічної експертизи.

11. Повідомити сторони, що відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України, у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

12. По закінченню експертизи висновок експерта подати Господарському суду Київської області разом з матеріалами справи №911/383/20.

13. Попередити сторони, що згідно ч. 4 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України, у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

14. Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення у відповідності до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її складання відповідно до ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням п.17.5 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали 10.07.2020 року.

Суддя Д.Г. Заєць