ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.07.2020р. Справа № 917/931/20

Господарський суд Полтавської області у складі судді Ореховської О.О., при секретарі судового засіданні Кодець Н.С., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю " Медіо" від 26.06.2020р. за вих. № 11 (вх. № 6757 від 26.06.2020р.) про відвід судді Ціленка В.А. від розгляду справи № 917/931/20

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Медіо", вул. Героїв Чорнобильців, 14, м. Полтава, 36039

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", вул. В.Козака, 2А, м. Полтава, 36020

про зобов`язання вчинити дії та стягнення грошових коштів

без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Медіо", м. Полтава (далі - ТОВ "Медіо", позивач) звернулось до господарського суду Полтавської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", м. Полтава (далі - АТ "Полтавагаз", відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 1) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, м. Київ, 2) Полтавське обласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України, м. Полтава про зобов"язання відповідача відновити розподіл природного газу за договором розподілу природного газу № 425Р від 30.12.2016р. на належний позивачу об`єкт та стягнення з відповідача на користь позивача 7 364,02грн. вартості недоотриманого природного газу, 156 580,77грн. матеріальних збитків та 56 676,00грн. моральної шкоди.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.06.2020р. справу № 917/931/20 передано на розгляд судді Ціленку В.А.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 09.06.2020 позовну заяву ТОВ "Медіо" залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - 3 дні з моменту вручення цієї ухвали.

19.06.2020р. позивачем до господарського суду Полтавської області подано доповнення на виконання вимог ухвали суду, в термін визначений судом.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 22.06.2020р. позовну заяву ТОВ "Медіо" прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 917/931/20. Справу постановлено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами. Також зазначеною ухвалою відмовлено в залученні до участі у справі третіх осіб, що вказані у вступній частині позову, а саме Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Полтавського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України у зв"язку з тим, що ТОВ "Медіо" не обґрунтовано та не зазначено як, та на які права чи обов"язки останніх може вплинути рішення по даній справі.

26.06.2020р. до господарського суду Полтавської області від ТОВ "Медіо" надійшла заява про відвід судді Ціленка В.А. від розгляду справи № 917/931/20 (вх. № 6757).

Зазначена заява мотивована тим, що у судді Ціленка В.А. були відсутні правові підстави для залишення позовної заяви без руху, оскільки відповідно до вимог п.п. 70, 71 типової інструкції з діловодства, затвердженою постановою КМУ від 17.01.2018 №55 "Деякі питання документування управлінської діяльності" установа може засвідчувати копії лише тих документів, що створюються в ній, крім випадків створення паперових копій електронних документів, що надійшли до установи через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади, а також у випадках, передбачених цим пунктом та безпідставно встановлено строк на усунення недоліків. Також, на думку ТОВ "Медіо", відмова суду у залученні до участі у справі третіх осіб, що вказані у вступній частині позову, не ґрунтується на Законі та суперечить правовим позиціям Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019р. у справі № 910/17792/17 згідно яких суд не може своїм рішенням установлювати права чи обов"язки третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, а також установлювати чи захищати їх права. Крім того, ТОВ "Медіо" зазначає, що дочка судді Ціленка В.А. - Бабич Ірина Валеріївна працює в АТ "Полтавагаз", що є безумовною підставою для відводу судді у даній справі.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 30.06.2020 р. у справі № 917/931/20 вищевказану заяву ТОВ "Медіо" про відвід судді визнано необґрунтованою. Постановлено передати матеріали справи для визначення автоматизованою системою судді, який вирішуватиме питання про відвід, у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2020р. заява про відвід передана на розгляд судді Ореховській О.О.

Відповідно до ч. 7, ч. 8, ч. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши в нарадчій кімнаті, без повідомлення учасників справи заяву про відвід, суд вважає її необґрунтованою, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

За змістом ст. 36 ГПК України, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Згідно ч. 4 ст.11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24.02.1993, серія A, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі потрібно визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10.06.1996, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення Європейського суду з прав людини "Веттштайн проти Швейцарії").

Згідно із ч. 1 ст.2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Керуючись завданнями та принципами господарського судочинства, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, змагальності сторін, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ст.13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Однією з основних засад господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як підстави для відводу судді у даній справі позивач - ТОВ "Медіо" зазначив, зокрема, відсутність у судді Ціленка В.А. правових підстави для залишення позовної заяви ТОВ "Медіо" без руху, безпідставне встановлення строку на усунення недоліків позовної заяви та безпідставну відмову у залученні до участі у справі третіх осіб.

Зазначені обставини за своєю суттю є незгодою ТОВ "Медіо" з процесуальними рішеннями судді Ціленка В.А. по даній справі.

Частина 4 ст. 35 ГПК України визначає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З огляду на зазначене, вищевказані доводи заявника в обґрунтування підстав відводу суд визнає необґрунтованими.

Крім того, ТОВ "Медіо" у заяві про відвід судді у даній справі зазначає, що дочка судді Ціленка В .А. - Бабич Ірина Валеріївна працює в АТ "Полтавагаз", що є безумовною підставою для відводу судді у даній справі.

За приписами ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З аналізу норм ГПК України слідує, що особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який, вважаємо, повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

В порушення приписів ст. 74 ГПК України заява про відвід судді Ціленка В.А. в частині посилання на наявність родинних зв`язків судді з працівником особи, яка бере участь у судовому процесі (у даному випадку з відповідачем) не підтверджена жодними доказами і носить формальний характер.

Враховуючи викладені обставини та проаналізувавши приписи чинного законодавства, якими унормовані підстави для відводу судді, необхідно зазначити, що доводи, викладені у заяві про відвід, не можна вважати об`єктивно обґрунтованими, оскільки вони не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді Ціленка ВА., безпосередньо та однозначно не вказують на його особисту небезсторонність чи упереджене ставлення до позивача або особисту прихильність до інших учасників справи. А відтак, відсутні підстави для відводу судді в розумінні ст.ст.35, 36 ГПК України.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ТОВ "Медіо" від 26.06.2020р. за вих. № 11 (вх. № 6757 від 26.06.2020р.) про відвід судді Ціленка В.А. від розгляду справи № 917/931/20.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 35, 39, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Медіо" від 26.06.2020р. за вих. № 11 (вх. № 6757 від 26.06.2020р.) про відвід судді Ціленка В.А. від розгляду справи № 917/931/20 - відмовити.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо не підлягає.

Ухвала підписана 03.07.2020 р.

Суддя О.О. Ореховська