ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"07" липня 2020 р. Справа№ 911/5431/14

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Калатай Н.Ф.

Мартюк А.І.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро)

на ухвалу Господарського суду Київської області

від 25.05.2020 (повний текст складено - 27.05.2020)

про задоволення скарги на бездіяльність державного виконавця

у справі №911/5431/14 (суддя - Конюх О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю

«Компанія «Ніко-Тайс»

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю

«ПК Трейдсервісгруп»

2) Асоціації фермерів «Агрокомплекс»

про стягнення 32 043,41 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14 скаргу від 30.04.2020 №30-2/04 Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Ніко-Тайс» на бездіяльність державного виконавця Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) задоволено повністю.

Визнано за період з 07.02.2017 по 30.04.2020 неправомірною бездіяльність державного виконавця Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у виконавчому провадженні №49032342 щодо примусового виконання наказу Господарського суду Київської області від 21.05.2015 у справі №911/5431/14, яка полягала у порушенні строків та порядку вчинення виконавчих дій у вказаному виконавчому провадженні.

Зобов`язано державного виконавця або іншу посадову особу Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) усунути допущене порушення (поновити порушене право заявника) шляхом дотримання строків та порядку вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні №49032342 щодо примусового виконання наказу Господарського суду Київської області від 21.05.2015 у справі №911/5431/14 із врахуванням норм та положень Закону України «Про виконавче провадження».

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Новомосковський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14 та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Ніко-Тайс» на бездіяльність державного виконавця Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) - відмовити у повному обсязі. Витрати за подачу апеляційної скарги стягнути з позивача.

Окрім того, до апеляційної скарги скаржником долучено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, обґрунтоване тим, що оскаржувана ухвала отримана останнім засобами поштового зв`язку лише 02.06.2020. Також зазначено, що оскільки Новомосковський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) є структурним підрозділом Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та не має коштів щодо сплати судового збору, 03.06.2020 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) було надано службову записку щодо оплати судового збору, який було оплачено 12.06.2020, про що свідчить відмітка на платіжному дорученні №700, а відтак це унеможливило своєчасне звернення із апеляційною скаргою у визначений законодавством строк.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2020 апеляційну скаргу Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя (суддя-доповідач) - Зубець Л.П., судді: Калатай Н.Ф., Мартюк А.І.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Перевіривши відповідність апеляційної скарги і доданих до неї документів вимогам ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Платіжними реквізитами для сплати судового збору до Північного апеляційного господарського суду є: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA2026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Північний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Постановою Правління Національного банку України №22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 3 до цієї інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 9 до цієї інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 3 та 9 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.7 Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу". Банк перевіряє заповнення цього реквізиту на відповідність вимогам, викладеним у цій главі, лише за зовнішніми ознаками.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

При цьому, необхідними реквізитами ідентифікації апеляційної скарги є, зокрема, назва та дата судового акта, що оскаржується, а також номер справи.

Колегією суддів встановлено, що додане скаржником до апеляційної скарги платіжне доручення №700 від 10.06.2020 про сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн у графі "Призначення платежу" містить інформацію про судову справу №911/5421/14, в той час як скаржником оскаржується ухвала у судовій справі №911/5431/14.

За вказаних обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржником не дотримано вимог законодавства в частині порядку сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Водночас, колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

За приписами ст.ст. 2, 7, 13 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб та змагальності сторін.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги №54295 від 16.06.2020 (вх. №09.1-04.2/4131/20 від 02.07.2020) скаржником в якості доказу надсилання копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами додано лише фіскальний чек поштового відділення, одержувачем у якому зазначене Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Ніко-Тайс», що не може вважатись належним доказом такого надсилання, оскільки не відповідає вимогам ст. 259 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, доказів надсилання копії апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами відповідачам 1, 2 листом з описом вкладення скаржником не надано, що свідчить про недотримання останнім вимог п. 3 ч. 3 ст. 258 та ст. 259 Господарського процесуального кодексу України.

Також, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, враховуючи те, що повний текст оскаржуваної ухвали не було вручено скаржнику у день його винесення 25.05.2020, повний текст складено 27.05.2020, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України десятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції тривав до 09.06.2020 включно (з урахуванням вихідних та святкових днів).

Скаржник у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що повний текст оскаржуваної ухвали останнім отримано 02.06.2020, а отже, відповідно до ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України десятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції з моменту вручення такої ухвали тривав до 12.06.2020 включно.

В свою чергу, згідно поштового конверта направленого скаржником разом з апеляційною скаргою на адресу Північного апеляційного господарського суду вбачається, що з відповідною апеляційною скаргою скаржник звернувся 16.06.2020, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 2 ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли Господарського процесуального кодексу України встановлено неможливість такого поновлення.

Статтею 119 Господарського процесуального кодексу України не передбачено конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

У кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні ст. 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

До апеляційної скарги скаржник долучив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, в обгрунтування пропуску якого зазначає, що не міг сплатити судовий збір у зв`язку з відсутністю коштів та необхідністю звернення до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для вирішення питання оплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14.

Вищенаведені обставини скаржника не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження, а доводи щодо відсутності коштів для сплати судового збору не є об`єктивними та непереборними підставами, що перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

У п. 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Отже, обставини, наведені скаржником у клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не звільняють останнього від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вищезазначеного клопотання та поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

При цьому, скаржник відповідно до ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України має право протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з відповідною заявою, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Отже, враховуючи відсутність належних доказів сплати судового збору, доказів надсилання апеляційної скарги з доданими до неї додатками листом з описом вкладення позивачу та відповідачам 1, 2, а також відсутність мотивованого клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, викладених у п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 258 та ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху, на підставі ст. ст. 174, 260 Господарського процесуального кодексу України, з метою надання стороні (скаржнику) можливості виправити вищенаведені недоліки.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з вищенаведеного, скаржник повинен надати суду апеляційної інстанції належні докази сплати за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14 судового збору у розмірі 2102,00 грн (вказавши правильне призначення платежу), докази надсилання зазначеної апеляційної скарги з доданими до неї додатками листом з описом вкладення іншим учасникам справи - Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Ніко-Тайс», Товариству з обмеженою відповідальністю «ПК Трейдсервісгруп» та Асоціації фермерів «Агрокомплекс», а також вмотивоване клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Крім того, суд апеляційної інстанції роз`яснює, що відповідно до приписів ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 41, 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на ухвалу Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14 - залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, Новомосковський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) має право усунути недоліки, а саме: подати до Північного апеляційного господарського суду належні докази сплати за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/5431/14 судового збору у розмірі 2102,00 грн (вказавши правильне призначення платежу), докази надсилання зазначеної апеляційної скарги з доданими до неї додатками листом з описом вкладення іншим учасникам справи - Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія «Ніко-Тайс», Товариству з обмеженою відповідальністю «ПК Трейдсервісгруп» та Асоціації фермерів «Агрокомплекс», а також вмотивоване клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

3. В разі невиконання вимог зазначеної ухвали суду у встановлений п. 2 строк, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

4. Копію даної ухвали надіслати учасникам у справі.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді Н.Ф. Калатай

А.І. Мартюк