ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2020 р. Справа№ 925/14/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Майданевича А.Г.

Гаврилюка О.М.

За участю секретаря судового засідання Прохорової Г.С.

Представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 23.06.2020

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд»

на рішення Господарського суду Черкаської області

від 15.04.2020

у справі № 925/14/20 (суддя Кучеренко О.І.)

за позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд»

про стягнення 2 424 593,43 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» про стягнення штрафних санкцій за несвоєчасне виконання додаткових робіт: будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг аеродромів і залізничних доріг, вирівнювання поверхонь згідно з договором від 26.12.2017 №438/17 на виконання додаткових робіт із реконструкції вул. Сумгаїтської, від межі міста до вул. Одеської, робіт, визначених договором №438 від 06.12.2016 у розмірі 2424593,43 грн, у тому числі 2391828,65 грн штрафних санкцій 0,1% від вартості невиконаних за договором робіт за кожен день затримки, 32764,78 грн штрафних санкцій 5% від вартості невиконаних робіт за договором та відшкодування судових витрат.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за укладеним між сторонами договором відповідач належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання з реконструкції вулиць м. Черкаси у визначений договором строк та не підтвердив документами форми КБ- 2в та КБ-3 використання авансу, що стало підставою для нарахування штрафних санкцій, обов`язок зі сплати яких передбачено договором та діючим законодавством.

Короткий зміст оскаржуваного рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 15.04.2020 у справі №925/14/20 позов задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради 1 199 190,80 грн пені, 32 764,78 грн штрафу та 18 479,33 грн судового збору.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позовні вимоги Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради підлягають частковому задоволенню у сумі 1 199 190,80 грн пені та 32764,78 грн штрафу.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 15.04.2020 у справі №925/14/20 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, та винесено при неповному з`ясуванні обставин справи та наданих доказів.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №925/14/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Ткаченко Б.О., суддів Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.05.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.04.2020 у справі №925/14/20, повідомлено учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 23.06.2020.

Позиції учасників справи

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив апеляційну скаргу задовольнити, скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 15.04.2020 у справі №925/14/20 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Представник Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради у поясненнях, наданих у судовому засіданні, підтримав(ла) доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, просив(ла) апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

26.12.2017 між Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради (далі - замовник, позивач), в особі заступника директора департаменту - начальника юридичного забезпечення департаменту Панченка В.В., який діє на підставі розпорядження міського голови Бондаренка А.В. від 16.11.2017 №559-р/в та положення про департамент, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» (далі - підрядником, відповідач), в особі директора Орлінського Д.В., що діє на підставі Статуту, було укладено договір №438/17 на виконання додаткових робіт із реконструкції вул. Сумгаїтської, від межі міста до вул. Одеської робіт, визначених договором №438 від 06.12.2016 (далі - договір, а.с. 9-14), за умовами якого підрядник зобов`язався виконати додаткові роботи з реконструкції вул. Сумгаїтської, від межі міста до вул. Одеської робіт, які визначені у договорі №438 від 06.12.2016 (далі - об`єкт), (ДК 021:20-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг, вирівнювання поверхонь) за переліком, обсягами робіт та використовуючи матеріали, наведені у додатках №№1-3 договору, які є невід`ємними його частинами, а також згідно проектно-кошторисної документації на виконання цих робіт.

У п. 2.1 договору встановлено, що підрядник зобов`язується забезпечити виконання обсягів робіт на об`єкті у відповідності з проектно-кошторисною документацією, державними будівельними нормами та технічними умовами, якісно і в строк, установлений цим договором.

Згідно з п. 2.2 договору при передачі виконаних робіт підрядник повинен забезпечити їх якість згідно з вимогами, що передбачені статтею 857 Цивільного кодексу України. Гарантійні строки якості робіт та експлуатації їх результатів встановлюються з урахуванням нормативно-технічних вимог, визначених законодавством України.

02.04.2018 між сторонами укладено Додаткову угоду №1 до договору, за умовами якої пункт 3.1 договору викладено в наступній редакції: «Ціна договору становить 9 052 956,00 грн із ПДВ. При цьому:

- фінансування 2017 року - 2 500 000,80 грн;

- фінансування 2018 року - 6 552 955,20 грн».

Із матеріалів справи вбачається, що 02.04.2018 відповідачем виставлено позивачу рахунок на оплату №2.

02.04.2018 позивач перерахував відповідачу аванс у розмірі 3 276 477,60 грн, що підтверджується платіжним дорученням №2.

Згідно з п. 4.1 договору із моменту підписання сторонами договору, на підставі рахунку, наданого підрядником, згідно з постановою КМУ від 23.04.2014 №117 замовник має право перерахувати підряднику аванс у розмірі до 50% від розміру фінансування відповідного бюджетного періоду, наведеного в пункті 3.1 договору, який підрядник зобов`язується використати на виконання робіт по об`єкту з наданням акту приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (примірна форма КБ-3) протягом трьох місяців із моменту отримання цього авансу, але не пізніше 29 грудня відповідного бюджетного періоду. По закінченню вищевказаного терміну, протягом 1 (одного) робочого дня, невикористана сума авансу має бути повернута замовнику.

У п. 4.2 договору сторони погодили, що остаточний розрахунок за виконані роботи здійснюється на умовах відстрочки платежу до 60 (шістдесяти) банківських днів із моменту і на підставі підписаних замовником і підрядником актів виконаних робіт за формами № КБ-2в, № КБ-3.

Згідно з пунктами 4.3, 4.4 договору у разі затримки бюджетного фінансування та/або затримки здійснення платежів не з вини замовника оплата за виконані роботи здійснюється протягом 3 (трьох) банківських днів із дати отримання замовником фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок. Днем оплати вважається день зарахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника.

У п. 5.1 договору визначено, що підрядник зобов`язаний розпочати роботи за договором протягом 3 (трьох) днів із моменту отримання від замовника документів, передбачених пунктом 6.1.1 договору, і завершити виконання робіт до 28 грудня 2018 року. Виконання робіт за договором здійснюється із дотриманням графіку виконання робіт (Додаток №4). Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником. Виконання робіт може бути здійснено достроково.

Здавання й приймання робіт, після закінчення їх виконання здійснюється у відповідності до чинного законодавства України і оформляється актом здавання виконаних робіт (форма КБ-2в, КБ-3) (п. 5.3 договору).

Відповідно до пунктів 5.4. та 5.5 договору перелік документів, що оформлюються при здаванні робіт має відповідати будівельним нормам і правилам та іншим нормативним документам із будівництва, які діють на території України. Робота приймається замовником разом із 2 (двома) комплектами виконавчої документації, складеної підрядником. Після закінчення робіт підрядник готує акт виконаних робіт (форму КБ-2в) у трьох примірниках, викликає на об`єкт уповноважених представників замовника, здає їм обсяги виконаних робіт. Уповноважені представники замовника перевіряють відповідність фактично виконаних робіт із обсягами, зазначеними у Проекті, виконавчій документації та у акті форми КБ-2в і підписують його в частині фактично виконаних обсягів робіт та наданої виконавчої документації.

Після подання замовнику довідок форми КБ-2в, КБ-3 останній розглядає їх протягом 3 (трьох) робочих днів, погоджуючись із ними або повертаючи підряднику із мотивованими зауваженнями (п. 5.6 договору).

Згідно з п. 6.3.1 договору підрядник узяв на себе зобов`язання на свій ризик, власними силами та власними матеріальними ресурсами виконувати усі роботи в обсязі та у терміни, передбачені договором.

У п. 7.2 договору сторони домовилися, що у разі несвоєчасного виконання робіт за договором, у тому числі при виконанні гарантійних зобов`язань, визначених розділом 8 договору, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% відсотка від вартості невиконаних за договором робіт за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт за договором понад 30 (тридцяти) днів, додатково, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 5% (п`яти відсотків) від вартості невиконаних за договором робіт.

Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін (п. 11.1 договору).

Згідно з п. 11.2 договору дія договору припиняється при настанні однієї з умов: а) повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором; б) за згодою сторін; в) з інших підстав, передбачених чинним законодавством України.

Матеріали справи свідчать, що постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 у справі №925/171/19 було повністю задоволено позов Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд», третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради про стягнення 3 276 477,60 грн авансу за невиконані роботи за договором №438/17 від 12.12.2017.

У вказаній судовій справі встановлено, що позивач на виконання умов договору перерахував підряднику аванс у розмірі 50% від розміру фінансування відповідного року, який підрядник зобов`язався використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій та виробів протягом трьох місяців із моменту отримання цього авансу, але не пізніше 29 грудня відповідного бюджетного періоду. У зв`язку із закінченням вищевказаного терміну, ненаданням відповідачем належних доказів на використання авансу та не повернення невикористаної суми авансу протягом одного робочого дня, суд стягнув вказану суму у примусовому порядку.

На момент розгляду справи у суді першої інстанції роботи за договором №438/17 від 12.12.2017 не виконані у повному обсязі, що не заперечується учасниками справи.

З урахуванням наведених обставин, у зв`язку з порушенням відповідачем своїх зобов`язань за договором та ненаданням документів форми КБ-2в та КБ-3, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 318 Господарського кодексу України передбачено, що за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов`язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об`єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об`єкти і оплатити їх. Договір підряду відповідно до цієї статті укладається на будівництво, розширення, реконструкцію та перепрофілювання об`єктів; будівництво об`єктів з покладенням повністю або частково на підрядника виконання робіт з проектування, поставки обладнання, пусконалагоджувальних та інших робіт; виконання окремих комплексів будівельних, монтажних, спеціальних, проектно-конструкторських та інших робіт, пов`язаних з будівництвом об`єктів.

Аналогічні положення містяться також у статті 837 Цивільного кодексу України, згідно з якою за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Судом першої інстанції було вірно визначено, що договір від 26.12.2017 №438/17 на виконання додаткових робіт з реконструкції вул. Сумгаїтської, від межі міста до вул. Одеської, робіт, які визначені у договорі №438 від 06.12.2016, на підставі якого виникли зобов`язання сторін, за своєю правовою природою є договором підряду, містить істотні умови для договору такого виду та підписаний повноважними представниками сторін.

Зміст вказаного договору свідчить, що підрядник зобов`язався виконати додаткові роботи з реконструкції на визначеному замовником об`єкті, а замовник зобов`язався прийняти та оплатити підряднику виконані роботи.

Статтею 846 Цивільного кодексу України визначено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Згідно з ч. 1 ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником, відповідно до частини першої якої замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником згідно з договором підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Відповідно до ст. 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно з умовами договору №438/17 підрядник зобов`язався розпочати роботи за договором протягом трьох днів із моменту отримання від замовника документів, передбачених пунктом 6.1.1 договору і завершити виконання робіт до 28.12.2018. Виконання робіт за договором здійснюється із дотриманням графіку виконання робіт (додаток №4). Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником.

Здавання і приймання робіт, після закінчення їх виконання, здійснюється у відповідності до чинного законодавства України і оформляється актом здавання виконаних робіт (форма КБ-2в, КБ-3) (пункт 5.3 договору). Після закінчення робіт, підрядник готує акт виконаних робіт (форму КБ-2в) у трьох примірниках, викликає на об`єкт уповноважених представників Замовника, здає їм обсяг виконаних робіт. Уповноважені представники замовника перевіряють відповідність фактично виконаних робіт з обсягами, зазначеними у проекті, виконавчій документації та у акті форми КБ-2в і підписують його в частині фактично виконаних обсягів робіт та наданої виконавчої документації. Після подання замовнику довідок форми КБ-2в, КБ-3, останній розглядає їх протягом трьох робочих днів, погоджуючись з ним або повертаючи підряднику із мотивованими зауваженнями.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач, на підтвердження виконання робіт за договором надав акт приймання виконаних будівельних робіт №3 за жовтень 2019 року (форма КБ-2в) на суму 2 227 287,60 грн та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) на таку ж суму, які підписані замовником 17.01.2020. Крім того, відповідач стверджував, що після усунення недоліків у довідках форми КБ-2в, КБ-3, ним 16.08.2019 було направлено акт виконаних робіт на загальну суму 1 521 758,40 грн.

Проте, як свідчать матеріали справи, на момент прийняття рішення судом першої інстанції доказів належного та повного виконання відповідачем умов договору у строк, визначений у договорі до 29.12.2018, у розумінні вимог статей 74, 76 Господарського процесуального кодексу України, відповідач не надав.

З урахуванням наведених обставин, судом першої інстанції було вірно встановлено, що відповідач не виконав свого зобов`язання у строк, встановлений договором.

Згідно з частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 193, ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим кодексом, іншими законами або договором; учасники господарських правовідносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з ч. 2 ст. 217 Господарського кодексу України у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з приписами ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до п. 7.2 договору у разі несвоєчасного виконання робіт за договором, у тому числі при виконанні гарантійних зобов`язань, визначених розділом 8 договору, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% відсотка від вартості невиконаних за договором робіт за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт за договором понад 30 (тридцяти) днів, додатково, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 5% (п`яти відсотків) від вартості невиконаних за договором робіт.

Позивач, на підставі ст. 549 Цивільного кодексу України та п. 7.2 договору нарахував відповідачу 2 391 828,65 грн пені за період із 29.12.2018 до 28.12.2019.

Здійснивши перевірку правильності нарахування пені, суд першої інстанції вірно встановив, що розрахунок пені проведений позивачем неправильно, оскільки позивачем не враховано положення ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України, тому зроблений судом першої інстанції перерахунок колегія суддів вважає правильним, заснованим на положеннях законодавства, отже, розмір пені, який підлягає стягненню з відповідача за невиконання зобов`язання становить 1 199 190,80 грн за період з 29.12.2018 до 29.06.2019.

Вимога позивача про стягнення 32 764,78 грн штрафу відповідає умовам п. 7.2 договору та не перевищує розміру передбаченого у договорі, тому підлягає задоволенню у заявленій позивачем сумі, про що вірно вказав суд першої інстанції у своєму рішенні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради підлягають частковому задоволенню у сумі 1 199 190,80 грн пені та 32 764,78 грн штрафу.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин, що мають значення для справи, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Практикою Європейського суду з прав людини передбачено, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, проте його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Згідно ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду даної справи.

Згідно з ч. 1 ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції прийняте з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також із дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст.ст. 76-79, 86, 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Главшляхбуд» залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Черкаської області від 15.04.2020 у справі №925/14/20 залишити без змін.

2. Матеріали справи № 925/14/20 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову може бути оскаржено до Верховного Суду у порядку та строк, передбачені ст.ст. 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повне судове рішення складене 03.07.2020

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді А.Г. Майданевич

О.М. Гаврилюк