ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2020 року Справа № 915/2389/19

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е.М. при секретарі судового засідання Степановій І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем, вул. Соборності, 8, м. Вознесенськ, Миколаївська обл., 56500 ()

до відповідача Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131, вул. Одеська, 22, м. Вознесенськ, Миколаївська обл., 56500 ()

до відповідача Центральної виборчої комісії, пл. Лесі Українки, 1, м. Київ, 01196 ()

про стягнення грошових коштів в сумі 17 237, 47 грн.

Представники сторін в судове засідання не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Миколаївської області звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 заборгованість в сумі 15 000, 00 грн., інфляційні нарахування у сумі 165, 00 грн., три проценти річних від простроченої суми, що складає 173, 84 грн. та пеню у сумі 1 898, 63 грн., всього 17 237, 47 грн.

І. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 16.12.2019 року позовну заяву ТзОВ Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем (вх. № 18794/19 від 09.12.2019 року) до відповідача Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 про стягнення грошових коштів в сумі 17 237, 47 грн. залишено без руху.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 20.01.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Центральну виборчу комісію. Призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 18.02.2020 року.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 18.02.2020 року відкладено розгляд справи на 03.03.2020 року.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 03.03.2020 року залучено до участі у справі співвідповідача Центральну виборчу комісію.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 03.03.2020 року відкладено розгляд справи на 17.03.2020 року. Відмовлено в прийнятті до розгляду позовної заяви уточненої.

У зв`язку з перебуванням судді Олейняш Е.М. у відпустці, розгляд справи № 915/2389/19, призначений на 17.03.2020 року о 16 год. 00 хв., не відбувся.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 31.03.2020 року призначено розгляд справи без зазначення дати проведення судового засідання.

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 27.04.2020 року поновлено відповідачу Центральній виборчій комісії пропущений строк для подання доказів (згідно клопотання вх. № 5119/20 від 24.04.2020).

Ухвалою господарського суду Миколаївської області від 12.06.2020 року розгляд справи по суті призначено в судовому засіданні на 23.06.2020 року.

В судовому засіданні 23.06.2020 року судом відповідно до ч. 1 ст. 240 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ІІ. ЗАЯВИ ТА КЛОПОТАННЯ У СПРАВІ.

19.06.2020 року від відповідача Центральної виборчої комісії надійшло клопотання (вх. № 7389/20 від 19.06.2020) про розгляд справи за відсутності відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 196 ГПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи вищевикладене, клопотання відповідача Центральної виборчої комісії про розгляд справи за відсутності представника судом задоволено.

22.06.2020 року від позивача надійшло клопотання (вх. № 7437/20 від 22.06.2020) про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю представника в іншій справі № 473/1393/20 у Вознесенському міськрайонному суді. До клопотання долучено відомості про цивільну справу.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі Смірнов проти України, відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини також неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України").

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини"). Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

Судом також враховано наступне. Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" зі змінами внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 року № 215, від 25.03.2020 року № 239, від 22.04.2020 року № 291 та № 343 від 04.05.2020 року відповідно до ст. 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. Кабінет Міністрів України постановив установити з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на усій території України карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 року Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів зі змінами внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 року № 500 Кабінет Міністрів України установив з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061).

Відповідно до п. 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-ІХ від 30.03.2020 року (набрав чинності 02.04.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відповідно до п. 5 роз`яснень «Методична інформація щодо спірних питань застосування законодавства про продовження процесуальних строків під час дії карантину», які надав КЦС ВС 22.04.2020 року, суду слід розрізняти строки, тривалість яких наперед визначена законом, і строки, тривалість яких визначається судом з урахуванням обставин кожної конкретної справи та особливостей кожної конкретної процесуальної дії.

Незважаючи на те, що в тексті Закону № 540-ІХ йдеться про продовження процесуальних строків, тобто строків, установлених учасникам справи для вчинення процесуальних дій, продовження стосується і деяких службових строків. Разом з тим, на відміну від процесуальних строків, продовження яких має абсолютний характер, службові строки продовжуються лише за умови, якщо вчинення процесуальної дії суддею (судом) залежить від вчинення або невчинення певних процесуальних дій учасниками справи. Іншими словами, внесені зміни не знімають із судді (суду) обов`язку вчинювати процесуальні дії та ухвалювати відповідні процесуальні рішення у строки, прямо передбачені нормами процесуального законодавства, якщо учасники справи належним чином виконали покладені на них обов`язки та реалізували надані їм права (п. 6 роз`яснень).

Судом враховано, що відповідачем ОВК з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 не подано відзиву на позовну заяву по даній справі. Строк для подання відзиву ухвалою суду від 20.01.2020 протягом 15 днів з дня вручення ухвали, що відповідає положенням ст. 165 ГПК України. Отже, строк для подання відзиву сплив ще до початку оголошення карантину (12.03.2020 року). Крім того, розгляд справи по суті призначено в судовому засіданні на 18.02.2020 року, тобто також ще до початку оголошення карантину. Таким чином, процесуальні строки на подання заяв, клопотань або вчинення відповідачем ОВК № 131 процесуальних дій, строк реалізації яких обмежується початком першого судового засідання, закінчились до початку оголошення карантину. Отже, відповідно положення Закону України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID 19), щодо продовження процесуальних строків, застосуванню у даному випадку не підлягають.

Відповідачем Центральної виборчою комісією подано письмові пояснення (вх. № 1745/20 від 10.02.2020), відзив на позовну заяву (вх. № 3447/20 від 18.03.2020), клопотання про долучення доказів (вх. № 5119/20 від 24.04.2020), які прийнято судом до розгляду.

Позивачем подано відповідь на пояснення (вх. № 2748/20 від 02.03.2020), клопотання про долучення доказів (вх. 2855/20 від 03.03.2020), заперечення на відзив (вх. № 4250/20 від 06.04.2020), які прийнято судом до розгляду.

Будь-яких інших заяв, клопотань щодо необхідності вчинення процесуальних дій у даній справі на адресу суду від учасників справи не надходило.

Судом також враховано, що ухвалою суду від 12.06.2020 учасники справи не зобов`язувались судом на вчинення будь-яких процесуальних дій (подання доказів, вчинення процесуальних дій тощо).

Явка учасників справи в судове засідання 23.06.2020 року не визнавалась судом обов`язковою.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що станом на день розгляду справи учасники справи реалізували надані їм процесуальні права.

Суд також звертає увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 року № 343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Крім того, суд звертає увагу, що 02.04.2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX, яким статтю 197 ГПК України після частини третьої доповнено новою частиною (частиною четвертою) такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України".

На реалізацію зазначених положень наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23.04.2020 року затверджено "Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза приміщенням суду", яким передбачено, що учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

При цьому суд враховує приписи ст. 129 Конституції України, ст. 2 ГПК України, за якими своєчасний розгляд справи є одним із завдань судочинства, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права кожного на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У свою чергу суд зауважує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 202 ГПК України).

Враховуючи вищевикладене суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача, оскільки:

- судом враховано, що всі учасники мали достатньо часу для реалізації наданих їм законом прав на висловлення правової позиції по справі;

- будь-яких заяв, клопотань щодо вчинення процесуальних дій по даній справі учасниками справи не подано;

- строки вчинення процесуальних дій у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, обмежуються першим судовим засіданням, яке відбулось 18.02.2020 року, тобто до введення карантину в країні;

- участь представників учасників справи, в тому числі й позивача, у судовому засіданні не визнавалась обов`язковою;

- клопотання не містить обґрунтування неможливості розгляду справи за відсутності представника позивача, а також необхідності особистої участі представника позивача;

- матеріали справи містять достатньо доказів для можливості розгляду справи по суті;

- позивач на власний розсуд користується правом на участь у судовому засіданні, правом на обрання адвоката тощо. Відтак, зайнятість адвоката в іншому судовому процесі не може бути визнана поважною причиною в розумінні ст. 202 ГПК України.

Враховуючи тимчасовий характер вжитих державою заходів для запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2 та пом`якшення карантинних заходів, оскільки суди в період карантину не припинили свою діяльність та продовжують здійснювати правосуддя, з урахуванням принципу розумності строків розгляду справи судом, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), зважаючи на те, що матеріали справи містять докази повідомлення усіх учасників справи (арк. 218, 225-227) про дату, час та місце судового засідання, з огляду на відсутність клопотань учасників справи про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, та те, що явка представників учасників справи у судове засідання обов`язковою не визнавалась, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відкладення розгляду справи та можливість розгляду справи за відсутності учасників справи.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 28.04.2020 у справі № 910/10553/18, від 15.05.2020 у справі № 17/32.

Інші заяви та клопотання відсутні.

ІІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

1. Правова позиція позивача.

Позивач зазначає, що предметом спору є вимога про стягнення коштів. Підставою позову позивачем зазначено обставини щодо неналежного виконання відповідачем умов договору про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року, укладеному між сторонами, в частині виконання обов`язку з оплати за надані послуги. Порушення відповідачем взятого на себе за договором зобов`язання з оплати послуг за надані інформаційні послуги стало підставою для нарахування позивачем пені, 3 % річних та інфляційних втрат. Керуючись положеннями ст. 530 ЦК України, позивач нараховує штрафні санкції з моменту отримання відповідачем рахунку на оплату. Позовні вимоги обґрунтовані умовами договору та положеннями ст. 193, 229, 230 ГК України, ст. 525, 526, 530, 629, 901 ЦК України, Законом України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", Порядком фінансування окружних виборчих комісій та дільничних виборчих комісій закордонних виборчих дільниць за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, затвердженого постановою ЦВК від 12.07.2012 року № 110, а також Порядком погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України, затвердженого постановою ЦВК від 19.01.2012 року № 7.

2. Правова позиція (заперечення) відповідача ОВК з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131.

Відповідач не скористався наданим йому ч. 1, 2, 4 ст. 161 ГПК України правом на подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач явку повноважного представника в жодне судове засідання не забезпечив.

Ухвали господарського суду Миколаївської області від 20.01.2020 року, від 03.03.2020 року, надіслані на адресу відповідача Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131, вул. Одеська, 22, м. Вознесенськ, Миколаївська обл., 56500 повернуті до суду поштовою установою із відміткою пошти інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення (арк. 56-60, 175).

Ухвали господарського суду Миколаївської області від 18.02.2020 року, від 31.03.2020 року, від 12.06.2020 року отримано відповідачем, шо підтверджується поштовими повідомленнями про вручення (арк. 148, 198, 226).

Додатково відповідач повідомлявся телефонограмами (арк. 101, 149, 218).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про належне повідомлення відповідача про розгляд справи та можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача.

3. Правова позиція (заперечення) відповідача Центральної виборчої комісії.

У відзиві на позовну заяву (вх. № 3447/20 від 18.03.2020 року) відповідач Центральна виборча комісія просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування заперечень відповідачем зазначено наступне:

- Центральна виборча комісія не є правонаступником окружної виборчої комісії, а отже посилання позивача на ст. 77 ГК України є некоректним. Окружна виборча комісія є юридичною особою та здійснює витрати на підготовку та проведення виборів народних депутатів України відповідно до затверджених Центральною виборчою комісією кошторисів видатків у межах коштів, передбачених на вказані цілі у Державному бюджеті України (ч. 5 ст. 25, ч. 3 ст. 46 Закону України Про вибори народних депутатів України);

- кошти на оплату послуг з оприлюднення рішень окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України в друкованих засобах масової інформації, відповідно до затверджених середніх норм видатків окружних виборчих комісій на підготовку та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21.07.2019 року, не передбачалися;

- єдиний кошторис видатків окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21.07.2019 року було затверджено постановою Центральної виборчої комісії від 18.06.2019 року № 1057 (зі змінами), однак він не передбачав видатків на оплату послуг друкованих засобів масової інформації. Таким чином, ЦВК вжито всіх необхідних заходів для належного фінансового забезпечення окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131;

- відповідач, посилаючись на Порядок погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України, затверджений постановою Центральної виборчої комісії від 19 січня 2012 року № 7, зазначає, що акт приймання-передачі кредиторської заборгованості, яка утворилася за зобов`язаннями з оплати послуг з оприлюднення рішень окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України в друкованих засобах масової інформації між окружною виборчою комісією з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 та Центральною виборчою комісією не підписувався;

- діючим законодавством не передбачено можливості передачі кредиторської заборгованості відповідною окружною виборчою комісією Центральній виборчій комісії, якщо така заборгованість виникла з зобов`язань, взятих відповідною окружною виборчою комісією без відповідних бюджетних асигнувань. Вказані зобов`язання не є бюджетними зобов`язаннями, видатки з Державного бюджету на їх покриття не здійснюються;

- сторонами не було погоджено розмір пені відповідно до умов договору про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року. Отже, позовні вимоги про стягнення пені у розмірі 1 898 ,63 грн. задоволенню не підлягають;

- договір про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року, укладений між окружною виборчою комісією з виборів народних депутаті України одномандатного виборчого округу № 131 та ТОВ "Редакція газети "Новини Вознесенська: день за днем" є недійсним відповідно до положень закону (ст. 48 Бюджетного кодексу України), адже він укладений без наявності відповідних бюджетних асигнувань;

- відповідач, посилаючись на ч. 5 ст. 28, ч. 3, 4 ст. 35, п. 5 ч. 1, 2 ст. 65 Закону України Про вибори народних депутатів України, зазначає, що законом встановлено альтернативні способи оприлюднення окружною виборчою комісією рішень про утворення дільничних виборчих комісій.

Заперечення обґрунтовані приписами ст. 3, 23, 48, 57, БК України, ст. 25, 35, 65, 45, 46 Закону України Про вибори народний депутатів в Україні, Порядком погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України, затвердженим постановою Центральної виборчої комісії від 19 січня 2012 року № 7, ст. 173, 179, 216, 230, 231 ГК України, ст. 202, 204, 215, 216, 236, 526, 546, 549, 901 ЦК України, ст. 1 Закону України Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань.

ІV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН З ПОСИЛАННЯМ НА ДОКАЗИ, НА ПІДСТАВІ ЯКИХ ВСТАНОВЛЕНІ ВІДПОВІДНІ ОБСТАВИНИ.

1. Щодо юрисдикції спору.

1.1. Територіальна юрисдикція.

Відповідно до ч. 5 ст. 30 ГПК України спори, у яких відповідачем є Кабінет Міністрів України, міністерство чи інший центральний орган виконавчої влади, Національний банк України, Рахункова палата, Верховна Рада Автономної Республіки Крим або Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські ради або обласні, Київська і Севастопольська міські державні адміністрації, а також справи, матеріали яких містять державну таємницю, розглядаються місцевим господарським судом, юрисдикція якого поширюється на місто Київ, незалежно від наявності інших визначених цією статтею підстав для виключної підсудності такого спору іншому господарському суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" Центральна виборча комісія (далі - Комісія) є постійно діючим колегіальним державним органом, який діє на підставі Конституції України, цього та інших законів України і наділений повноваженнями щодо організації підготовки і проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, всеукраїнського і місцевих референдумів в порядку та в межах, встановлених цим та іншими законами України.

Отже, положення ч. 5 ст. 30 ГПК України в спірному випадку не застосовуються.

Відповідно до ч. 2 ст. 29 ГПК України позови у спорах за участю кількох відповідачів можуть пред`являтися до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання одного з відповідачів.

Враховуючи вищевикладене, справа розглянута господарським судом Миколаївської області за місцезнаходженням одного з відповідачів ОВК.

2. Предметна та суб`єктна юрисдикція.

Відповідно до ст. 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до ст. 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України Про судоустрій і статус суддів суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Критеріями відмежування справ господарської юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а також у визначених законом випадках, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до ст. 12 Закону України Про вибори народних депутатів суб`єктами виборчого процесу є: 1) виборець; 2) Центральна виборча комісія, а також інша виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону; 3) партія, що висунула кандидата у депутати; 4) кандидат у депутати, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом; 5) офіційний спостерігач від партії, яка висунула кандидатів у депутати у загальнодержавному окрузі, від кандидата у депутати в одномандатному окрузі, від громадської організації, який зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом (далі - офіційний спостерігач від партії, кандидата у депутати, громадської організації).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо:

- оскарження рішень, дій чи бездіяльності дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій;

- уточнення списку виборців;

- оскарження дій чи бездіяльності засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, що порушують законодавство про вибори та референдум;

- оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи підприємці.

ВС в численних рішеннях зазначає, що сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Враховуючи вищевикладені положення, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, оскільки спірні правовідносини між сторонами у даній справі (юридичними особами) виникли з підстав невиконання господарського договору (договору про надання інформаційних послуг). Спір у даній справі не носить ознак публічно-правового, оскільки не пов`язаний з порушенням прав суб`єкта виборчого процесу або процесу референдуму, а також спір не пов`язаний безпосередньо з виборчим процесом чи процесом референдуму відповідно до ст. 20 КАС України.

2. Обставини справи.

Розглянувши матеріали справи, керуючись принципом верховенства права, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд встановив наступне.

Відповідно до ЄДРЮОФОПГФ відповідач Окружна виборча комісія з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 перебуває в стані припинення з 12.08.2019 року. Строк для заявлення кредиторами вимог встановлено до 08.09.2019 року (арк. 7-14).

09.07.2019 року між Окружною виборчою комісією з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 в особі голови комісії Алексєєва І. С. (замовник) та ТзОВ Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем в особі заступника редактора Туркоман Т. М. (виконавець) укладено договір про надання інформаційних послуг (арк. 21).

Відповідно до п. 5.1 договору договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31 грудня 2019 року.

Договір підписано та скріплено печатками сторін.

Умовами договору сторони передбачили наступне.

Відповідно до п. 1.1 договору за цим договором замовник доручає, а виконавець зобов`язується надавати інформаційні послуги, пов`язані з підготовкою та проведенням позачергових виборів народних депутатів України 21.07.2019 року, а саме: публікація постанов окружної виборчої комісії одномандатного округу № 131.

Відповідно до п. 2.2 договору виконавець зобов`язується надавати визначені цим договором замовнику інформаційні послуги особисто та своєчасно, забезпечуючи їх якість.

Відповідно до п.п. а п. 2.1 договору замовник зобов`язується оплатити надані виконавцем інформаційні послуги у розмірі, строки та в порядку, встановлених цим договором.

Відповідно до п. 3.1 договору за надання інформаційних послуг, передбачених цим договором, замовник сплачує виконавцеві оплату згідно рахунку та акту наданих послуг з розрахунку вартості одиниці друкованої площі в газеті Новини Вознесенська: день за днем: 1 сторінка 10 грн., інші 5 грн. за 1 кв.см.

Відповідно до п. 3.2 договору вартість наданих послуг по опублікуванню інформації ОВК ОВО № 131 становить 15 000, 00 грн.

Відповідно до п. 6.1 договору правовідносини, не врегульовані цим договором, але такі, що можуть виникати у зв`язку з виконанням умов цього договору, регламентуються нормами чинного законодавства України.

Позивачем для проведення оплати за надані послуги виставлено відповідачу рахунок № 376 від 10.07.2019 року на суму 15 000, 00 грн. (арк. 22).

Докази надання рахунку відповідачу відсутні.

На виконання умов договору позивачем надано послуги (опубліковано в газеті Новини Вознесенська: день за днем в номері № 28 від 10.07.2019 року інформація ОВК ОВО ВО № 131 про склад дільничих виборчих комісій) на суму 15 000, 00 грн., про що між сторонами складено, підписано та скріплено печатками Акт надання послуг від 10.07.2019 року (арк. 23).

19.07.2019 року відповідач Окружна виборча комісія № 131 звернулась до Центральної виборчої комісії з листом вих. № 41 від 19.07.2019, в якому відповідач просив ЦВК надати дієву допомогу у вирішенні питання про погашення кредиторської заборгованості перед місцевими засобами масової інформації. Відповідач в листі зазначає, що в середніх нормах видатків кошти на висвітлення інформації в ЗМІ не було передбачено, окружна виборча комісія двічі зверталась до ЦВК про надання дозволу на здійснення платежів КЕКВ 2240 за рахунок економії коштів. Оскільки дозволу на відшкодування кредиторської заборгованості за рахунок економії коштів на КЕКВ 2240 перед місцевими ЗМІ не надано, документи про кредиторську заборгованість перед місцевими ЗМІ не були відображені в бухгалтерській документації і звітах (арк. 29).

26.09.2019 року позивачем направлено відповідачу Окружній виборчій комісії № 131 лист № 45, в якому позивач зазначає, що редакцією газети було опубліковано постанову Про утворення дільничних виборчих комісій з виборів народних депутатів України на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 р. та позивач просив повідомити, на якій підставі Окружна виборча комісія № 131 не розрахувалась з редакцією газети Новини Вознесенська: день за днем за виконаний обсяг робіт (арк. 24).

Докази надіслання листа відсутні.

25.10.2019 року позивач ТзОВ Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем звернувся до голови комісії з припинення Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України ОВО № 131 із заявою про визнання кредиторських вимог № 55 від 25.10.2019, в якій позивач просив:

- визнати причини пропуску строку для подання кредиторських вимог поважними та поновити пропущений строк;

- визнати кредиторські вимоги ТзОВ Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем за заборгованістю у розмірі 15 000, 00 грн., що виникла на підставі договору від 9 липня 2019 року та акту наданих послуг (арк. 25-26).

Факт направлення заяви про визнання кредиторських вимог підтверджується копією поштової накладної та фіскальним чеком (арк. 27).

15.11.2019 року відповідачем Окружною виборчою комісією № 131 направлено на адресу позивача лист-відповідь № 53 від 15.11.2019, в якому відповідач повідомив, що окружна виборча комісія не мала змоги зареєструвати бюджетні зобов`язання в органах казначейства, оскільки в середніх нормах видатків ОВК не було передбачено оплати висвітлення інформації в газетах. За результатами звернення відповідача до ЦВК щодо надання дозволу на здійснення платежів з КЕКВ 2240 за рахунок економії коштів від останньої відповіді не надходило, в зв`язку з чим документи про кредиторську заборгованість не були відображені в бухгалтерській документації і звітах (акр. 28).

В зв`язку із непроведенням оплати за надані послуги за договором про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду із даним позовом про стягнення суми основного боргу, а також пені, інфляційних втрат та 3 % річних. Детальні розрахунки нарахованих позивачем штрафних санкцій наявні в матеріалах справи (арк. 31, 43, 133, 134).

Судом також встановлено наступне.

Постановою Центральної виборчої комісії № 925 від 03.06.2019 року Про затвердження Розподілу коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року, та середніх норм видатків виборчих комісій затверджено, зокрема, середні норми видатків окружної виборчої комісії на підготовку та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року (додаток 2) (арк. 72).

Додатком № 2 до вищевказаної Постанови затверджено наступні середні норми видатків окружної виборчої комісії на підготовку та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року:

- видатки на оплату праці;

- оплата транспортних послуг;

- придбання канцелярських товарів та витратних матеріалів;

- відшкодування витрат на утримання приміщень;

- послуги з транспортування виборчої документації;

- оплата послуг зв`язку;

- відрядження членів окружної виборчої комісії в межах одномандатного виборчого округу;

- інші видатки (оплата послуг банку, архівних установ, оренди програмного забезпечення бухгалтерського обліку та звітності, придбання мішків для пакування виборчої документації, виготовлення вивісок тощо) (арк. 74-75).

Постановою Центральної виборчої комісії № 1057 від 18.06.2019 року Про затвердження єдиних кошторисів видатків окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України одномандатних виборчих округів № 11-50, 52, 58, 62-76, 78-95, 97-103, 106, 107, 112, 113, 115, 117, 118, 120-151, 153-157, 159,160, 162-168, 170-176, 178-206, 208-213, 215-220, 222, 223 для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року затверджено єдині кошториси видатків окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України одномандатних виборчих округів № 11-50, 52, 58, 62-76, 78-95, 97-103, 106, 107, 112, 113, 115, 117, 118, 120-151, 153-157, 159, 160, 162-168, 170-176, 178-206, 208-213, 215-220, 222, 223 для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року (арк. 78).

Так, відповідно до Єдиного кошторису видатків окружної виборчої комісії № 131 для підготовки та проведення виборів народних депутату України на 2019 рік, затвердженого Постановою Центральної виборчої комісії від 18.06.2019 року № 1057, на оплату послуг (крім комунальних) (за кодом 2240) із загального фонду бюджету на рік відповідачу виділено 645 516 грн. (арк. 79-81).

Постановою Центральної виборчої комісії № 1416 від 02.07.2019 року Про внесення змін до єдиних кошторисів видатків окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України одномандатних виборчих округів № 58, 85, 88, 131, 143, 149 для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року внесено зміни до єдиних кошторисів видатків окружних виборчих комісій з виборів народних депутатів України одномандатних виборчих округів № 58, 85, 88, 131, 143, 149 для підготовки та проведення позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року, затверджених постановою Центральної виборчої комісії від 18 червня 2019 року № 1057, виклавши їх у новій редакції (арк. 82).

Так, відповідно до Єдиного кошторису видатків окружної виборчої комісії для підготовки та проведення виборів народних депутату України на 2019 рік, затвердженого Постановою центральної виборчої комісії від 02.07.2019 року № 1416, на оплату послуг (крім комунальних) (за кодом 2240) із загального фонду бюджету на рік відповідачу виділено 249 120 грн. (арк. 83-85).

Відповідно до Лімітної довідки про бюджетні асигнування та кредитування на 2019 рік, Плану асигнувань на 2019 рік, Інформації про виконання єдиного кошторису видатків для підготовки та проведення виборів народних депутатів України за липень-серпень 2019, Довідки № 1 про витрачання коштів та взяті фінансові зобов`язання станом на 15.08.2019 року відповідачу ОВК № 131 затверджено 7 801 200 грн.; фактичні видатки становлять 7 528 331, 52 грн.; залишок на кінець звітного періоду 272 868, 48 грн. (арк. 115-119).

Відповідно до інформації вих. № 1 від 25.02.2020 року, наданої Окружною виборчою комісією з виборів народних депутатів України територіального виборчого округу № 131, залишки коштів державного бюджету, не використаних на проведення позачергових виборів народних депутатів України 21.07.2019, повернуто до ЦВК 07.08.2019 року (арк. 137).

Відповідно до інформації, наданої Управлінням Державної казначейської служби України у Вознесенському районі Миколаївської області, № 03-06/208 від 27.02.2020 року, 15.08.2019 року фінансування відізвано ЦВК; 16.08.2019 року здано до Управління ліквідаційну звітність; 19.08.2019 року закрито рахунок в Управлінні; 21.08.2019 року знято кошторисні призначення та приведені у відповідність до суми розпису та касових видатків (арк. 132).

Відповідно до інформації, наданої Державною казначейською службою України № 8-06/6879 від 15.04.2020 року, бюджетний рахунок, відкритий за бюджетною програмою 6731020 Проведення виборів народний депутатів України був закритий 02.01.2020 року згідно заявки про закриття рахунку, поданої Центральною виборчою комісією до Казначейства (арк. 204-208).

V. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ДЖЕРЕЛА ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД.

1. Правове регулювання зобов`язальних правовідносин.

Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Поняття "роботи" - це діяльність, результати якої мають матеріальний вираз і можуть бути реалізовані для задоволення потреб фізичних чи юридичних осіб. У той же час "послуги" - це діяльність, результати якої не мають, як правило, матеріального виразу, вони реалізуються і споживаються в процесі здійснення цієї діяльності.

Суд дійшов висновку, що укладений між сторонами договір фактично за своєю правовою природою є договором послуг, оскільки предметом договору є надання інформаційних послуг.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ч. 2 ст. 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

2. Щодо правого статусу виборчих комісій, їх порядку утворення та припинення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 24 Закону України Про вибори народних депутатів України систему виборчих комісій, що здійснюють підготовку та проведення виборів депутатів, становлять: 1) Центральна виборча комісія; 2) окружні виборчі комісії; 3) дільничні виборчі комісії.

Повноваження виборчих комісій щодо підготовки та проведення виборів депутатів здійснюються: 1) Центральної виборчої комісії - на всій території України та в закордонному окрузі; 2) окружної виборчої комісії - у межах одномандатного округу; 3) дільничної виборчої комісії - у межах виборчої дільниці.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 25 Закону України Про вибори народних депутатів України виборчі комісії є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів депутатів і забезпечувати додержання та однакове застосування законодавства України про вибори депутатів.

Статус Центральної виборчої комісії визначається Конституцією України, Законом України "Про Центральну виборчу комісію", цим та іншими законами України. Центральна виборча комісія очолює систему виборчих комісій, які організовують підготовку і проведення виборів депутатів, і є комісією вищого рівня щодо всіх окружних та дільничних виборчих комісій, передбачених цим Законом.

Центральна виборча комісія не є правонаступником окружних виборчих комісій.

Відповідно до ч. 4-5 ст. 25 Закону України Про вибори народних депутатів України статус окружних та дільничних виборчих комісій визначається цим Законом. Окружна виборча комісія є юридичною особою, має печатку, зразок якої затверджується Центральною виборчою комісією. Окружна виборча комісія є комісією вищого рівня щодо всіх дільничних виборчих комісій в межах відповідного одномандатного округу.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України Про вибори народних депутатів України окружна виборча комісія утворюється Центральною виборчою комісією не пізніш як за шістдесят два дні до дня голосування у складі голови, заступника голови, секретаря та інших членів комісії у кількості не менше дванадцяти і не більше вісімнадцяти осіб.

Відповідно до ч. 1, п. 1, 2, 6, 8 ч. 2 ст. 30 Закону України Про вибори народних депутатів України повноваження Центральної виборчої комісії щодо підготовки та проведення виборів депутатів визначаються цим Законом, Законом України "Про Центральну виборчу комісію" та іншими законами України.

Крім повноважень, визначених Законом України "Про Центральну виборчу комісію", Центральна виборча комісія, зокрема:

- здійснює контроль за додержанням і однаковим застосуванням законодавства про вибори депутатів виборцями, окружними і дільничними виборчими комісіями та їх членами, органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами цих органів, підприємствами, закладами, установами, організаціями та їх посадовими особами, засобами масової інформації, їх власниками, посадовими особами та творчими працівниками, кандидатами у депутати, партіями, їх представниками у Центральній виборчій комісії та уповноваженими особами, довіреними особами кандидатів у депутати в одномандатних округах, офіційними спостерігачами, громадськими організаціями;

- здійснює організаційно-методичне забезпечення діяльності виборчих комісій;

- встановлює норми і перелік обладнання, інвентарю для приміщень виборчої комісії та приміщень для голосування, а також види послуг, робіт, що можуть надаватися виборчим комісіям;

- припиняє рух коштів на рахунках окружних виборчих комісій в установах банків після закінчення строку повноважень цих комісій або в разі порушення ними кошторисно-фінансової дисципліни; приймає рішення про перерахування залишків коштів на рахунок Центральної виборчої комісії.

Відповідно до ч. 1, п. 1, 7 ч. 2, 3 ст. 31 Закону України Про вибори народних депутатів України повноваження окружної виборчої комісії починаються з моменту складення присяги не менш як двома третинами її мінімального складу, визначеного частиною першою статті 27 цього Закону, на її першому засіданні, яке проводиться не пізніш як на третій день після дня прийняття рішення про її утворення.

Окружна виборча комісія, зокрема:

- забезпечує підготовку та проведення виборів депутатів в одномандатному окрузі та в загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу;

- вирішує питання використання коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією;

Повноваження окружної виборчої комісії припиняються через п`ятнадцять днів після дня офіційного оприлюднення Центральною виборчою комісією результатів виборів депутатів у порядку, встановленому цим Законом.

Статус окружної виборчої комісії як юридичної особи припиняється в порядку та у строки, визначені статтею 38 цього Закону.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 38 Закону України Про вибори народних депутатів України набуття та припинення окружною виборчою комісією статусу юридичної особи здійснюється в порядку, передбаченому законами України, з особливостями, встановленими цим Законом.

Окружна виборча комісія набуває статусу юридичної особи з моменту внесення запису про включення відомостей про комісію до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Відповідно до ч. 5, 6, 7 ст. 38 Закону України Про вибори народних депутатів України статус окружної виборчої комісії як юридичної особи припиняється шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про проведення державної реєстрації припинення окружної виборчої комісії як юридичної особи.

Не пізніш як через п`ять днів з дня офіційного оприлюднення результатів виборів депутатів голова окружної виборчої комісії, в разі його відсутності - заступник голови, звертається особисто до органу реєстрації із письмовим повідомленням про дату припинення комісії.

На підставі повідомлення, зазначеного в частині шостій цієї статті, у Бюлетені державної реєстрації друкується інформація про дату припинення окружної виборчої комісії, що є підставою для пред`явлення комісії претензій за борговими зобов`язаннями.

3. Щодо фінансового забезпечення підготовки і проведення виборів депутатів.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України Про вибори народних депутатів України витрати на підготовку і проведення виборів депутатів здійснюються виключно за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, та коштів виборчих фондів партій, кандидати у депутати від яких зареєстровані в загальнодержавному окрузі, кандидатів у депутати в одномандатних округах.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 46 Закону України Про вибори народних депутатів України фінансове забезпечення підготовки і проведення чергових, позачергових, повторних, проміжних виборів депутатів за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, здійснюється Центральною виборчою комісією, яка є головним розпорядником цих коштів.

Обсяг коштів для підготовки і проведення чергових, позачергових, повторних, проміжних виборів депутатів за поданням Центральної виборчої комісії передбачається окремим рядком у законі про Державний бюджет України. Витрати на підготовку і проведення позачергових виборів депутатів можуть здійснюватися з резервного фонду бюджету в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Витрати на підготовку і проведення виборів депутатів здійснюються Центральною виборчою комісією та окружними виборчими комісіями відповідно до затверджених Центральною виборчою комісією кошторисів видатків у межах коштів, передбачених на підготовку і проведення виборів у Державному бюджеті України. Фінансове забезпечення виборчих комісій закордонних виборчих дільниць здійснюється Центральною виборчою комісією через Міністерство закордонних справ України.

Кошти на підготовку і проведення чергових, позачергових виборів депутатів, передбачені Державним бюджетом України, перераховуються спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з реалізації державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів Центральній виборчій комісії у триденний строк з дня оголошення про початок виборчого процесу відповідно до розпису Державного бюджету України.

Кошти на підготовку і проведення повторних, проміжних виборів депутатів, передбачені Державним бюджетом України, перераховуються спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з реалізації державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів Центральній виборчій комісії у триденний строк з дня призначення відповідних виборів Центральною виборчою комісією відповідно до розпису Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 5-7 ст. 46 Закону України Про вибори народних депутатів України Центральна виборча комісія затверджує середні норми видатків окружної виборчої комісії, а також середні норми видатків для потреб дільничних виборчих комісій, які повинні включати в себе, зокрема, витрати на майновий найм (оренду) приміщень виборчих комісій та оплату використання матеріально-технічних засобів і оплату праці членів комісій.

Окружна виборча комісія у десятиденний строк з дня її утворення на основі середніх норм видатків, затверджених відповідно до частини п`ятої цієї статті, складає єдиний кошторис видатків для підготовки і проведення виборів із включенням до нього видатків окружної виборчої комісії та видатків для потреб дільничних виборчих комісій. Єдиний кошторис видатків окружної виборчої комісії затверджується Центральною виборчою комісією.

Фінансування виборчих комісій здійснюється в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією спільно з спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення державної фінансової політики.

Відповідно до ч. 8-10 ст. 46 Закону України Про вибори народних депутатів України окружна виборча комісія зобов`язана не пізніш як у десятиденний строк з дня офіційного оприлюднення результатів виборів депутатів повернути не використані нею на підготовку і проведення виборів кошти Державного бюджету України на рахунок Центральної виборчої комісії. Спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з реалізації державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів у триденний строк від дня надходження цих коштів інформує Центральну виборчу комісію про повернення цих коштів на її рахунок.

Окружна виборча комісія у п`ятнадцятиденний строк з дня офіційного оприлюднення результатів виборів складає та подає до Центральної виборчої комісії фінансовий звіт про надходження та використання коштів Державного бюджету України на підготовку і проведення виборів депутатів у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією, за формою, затвердженою Центральною виборчою комісією спільно із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з реалізації державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до Закону України Про вибори народних депутатів України, Закону України Про Центральну виборчу комісію постановою ЦВК від 12.07.2012 року № 110 затверджено Порядок фінансування окружних виборчих комісій та дільничних виборчих комісій закордонних виборчих дільниць за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України (далі Порядок № 110).

Відповідно до п. 1 розділу І Порядку № 110 цей Порядок регулює питання відкриття асигнувань, обліку надходження та використання коштів Державного бюджету України, що виділяються окружним виборчим комісіям і дільничним виборчим комісіям закордонних виборчих дільниць на підготовку та проведення виборів народних депутатів України (далі вибори депутатів).

Відповідно до абз. 1 п. 2 розділу І Порядку № 110 фінансове забезпечення підготовки та проведення чергових, позачергових, повторних, проміжних виборів депутатів за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, здійснюється Центральною виборчою комісією, яка є головним розпорядником цих коштів.

Відповідно до п. 3 розділу І Порядку № 110 витрати на підготовку та проведення виборів депутатів здійснюються:

1) Центральною виборчою комісією;

2) Міністерством закордонних справ України для забезпечення дільничних виборчих комісій закордонних виборчих дільниць;

3) окружними виборчими комісіями, які є розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня, підзвітні та підконтрольні Центральній виборчій комісії.

Обов`язок щодо розпорядження коштами Державного бюджету України окружною виборчою комісією покладається на голову комісії, а за його відсутності на заступника голови.

Відповідно до п. 4 розділу І Порядку № 110 Центральна виборча комісія на підставі витягів з Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів формує мережу окружних виборчих комісій, що фінансуються за рахунок коштів Державного бюджету України, та подає її на електронних і паперових носіях до Державної казначейської служби України.

Відповідно до п. 5 розділу І Порядку № 110 відповідальність за цільове використання бюджетних коштів покладається на розпорядників бюджетних коштів згідно із законодавством України.

Відповідно до п. 6 розділу І Порядку № 110 контроль за правильним і цільовим використанням коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, здійснюється Центральною виборчою комісією та відповідними органами державного фінансового контролю згідно з Порядком контролю за правильним і цільовим використанням коштів Державного бюджету України, що виділяються на підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, затвердженим постановою Центральної виборчої комісії від 03 січня 2019 року № 8 та наказом Міністерства фінансів України від 14 січня 2019 року № 9.

Відповідно до п. 7, 8 розділу ІІ Порядку № 110 окружні виборчі комісії подають відповідним територіальним органам Державної казначейської служби України на паперових та електронних носіях затверджені Центральною виборчою комісією кошториси, єдині кошториси та плани асигнувань загального фонду бюджету.

Затверджені кошториси є підставою для взяття окружними виборчими комісіями бюджетних зобов`язань.

Відповідно до абз. 1, 5 п. 9 розділу ІІ Порядку № 110 у разі потреби внесення змін до кошторису, плану асигнувань загального фонду бюджету, єдиного кошторису видатків окружна виборча комісія вносить до Центральної виборчої комісії пропозиції з відповідними розрахунками та економічними обґрунтуваннями.

Зміни до єдиного кошторису затверджуються рішенням Центральної виборчої комісії, після чого нова редакція такого кошторису подається окружною виборчою комісією до відповідного територіального органу Державної казначейської служби України.

Відповідно до п. 10 розділу ІІ Порядку № 110 у разі внесення змін до кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету окружна виборча комісія відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року № 228 "Про затвердження Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ", наказу Міністерства фінансів України від 28 січня 2002 року № 57 "Про затвердження документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету" складає відповідні довідки, які затверджуються і виконуються у тому самому порядку, що й кошториси, плани асигнувань загального фонду бюджету, і є їх невід`ємною частиною.

Окружна виборча комісія протягом наступного робочого дня після затвердження довідки про зміни у кошторисі та плані асигнувань загального фонду бюджету подає її відповідному територіальному органу Державної казначейської служби України.

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Порядку № 110 реєстраційний рахунок окружної виборчої комісії відкривається у відповідному територіальному органі Державної казначейської служби України за місцезнаходженням відповідної окружної виборчої комісії в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до п. 1, 2 розділу ІV Порядку № 110 окружна виборча комісія не пізніш як у семиденний строк з дня офіційного оприлюднення результатів виборів депутатів подає до Центральної виборчої комісії виписки з реєстраційного рахунка та припиняє рух коштів на цьому рахунку.

У десятиденний строк з дня офіційного оприлюднення результатів виборів депутатів Центральна виборча комісія відкликає залишки невикористаних асигнувань, виділених із загального фонду Державного бюджету України на підготовку та проведення виборів депутатів, шляхом надання Державній казначейській службі України коригуючого розподілу відкритих асигнувань.

Погашення кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень, у разі її виникнення, здійснюється Центральною виборчою комісією у Порядку, затвердженому постановою Центральної виборчої комісії від 19 січня 2012 року № 7 "Про Порядок погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України".

Відповідно до п. 1.1 Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету та Інструкції щодо застосування класифікації кредитування бюджету, затвердженої наказом Міністерства фінансів України № 333 від 12.03.2012 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 березня 2012 р. за № 456/20769, економічна класифікація видатків бюджету призначена для чіткого розмежування видатків бюджетних установ та одержувачів бюджетних коштів за економічними характеристиками операцій, які здійснюються відповідно до функцій держави та місцевого самоврядування.

Економічна класифікація видатків бюджету забезпечує єдиний підхід до всіх учасників бюджетного процесу з точки зору виконання бюджету.

Відповідно до п.п. 1, 15, 32 п. 2.2.4 вказаної Інструкції за категорією Код 2240 „Оплата послуг (крім комунальних) передбачаються видатки:

- оплата послуг сторонніх фахівців (адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу, юридичних осіб та суб`єктів господарювання), зокрема, зі створення та розміщення рекламної та інформаційної продукції;

- оплата послуг з перезарядки вогнегасників, картриджів, тонерів, послуг з надання теле-, радіоефіру, фотопослуг та послуг із ксерокопіювання, надання оголошень у засобах масової інформації, у тому числі електронних, виготовлення відеофільму (крім випадків, коли після виготовлення відеофільм береться на облік як нематеріальний актив);

- оплата інших послуг, передбачених законодавством.

4. Порядок погашення кредиторської заборгованості Центральною виборчою комісією.

Порядок погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України, затверджений постановою Центральної виборчої комісії від 19 січня 2012 року № 7 (далі Порядок № 7) встановлює механізм погашення Центральною виборчою комісією кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень у разі, коли така заборгованість виникла в межах бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів народних депутатів України, Президента України.

Пунктами 8, 9, 10 зазначеного Порядку встановлено, що у разі виникнення кредиторської заборгованості окружні виборчі комісії до закінчення строку своїх повноважень повинні подати Центральній виборчій комісії дані про свою кредиторську заборгованість та документи, які її підтверджують. При цьому загальний обсяг кредиторської заборгованості не повинен перевищувати різниці між плановими бюджетними призначеннями і бюджетними асигнуваннями, наданими окружній виборчій комісії для підготовки та проведення виборів.

На підставі даних окружної виборчої комісії Центральна виборча комісія відшкодовує її кредиторську заборгованість після закінчення строку повноважень цієї комісії у межах коштів, виділених на підготовку та проведення виборів згідно з кошторисом видатків відповідної виборчої комісії, затвердженим Центральною виборчою комісією у встановленому порядку.

Окружна виборча комісія до закінчення строку своїх повноважень:

1) здійснює розрахунки з відповідними фізичними та юридичними особами за отримані товари і послуги в межах наданих бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів, за укладеними договорами, угодами, рахунками-фактурами, актами виконаних робіт, накладними та іншими документами;

2) припиняє рух коштів на реєстраційному рахунку, відкритому у відділенні Державної казначейської служби України, не пізніш як у семиденний строк з дня офіційного оприлюднення результатів виборів та повідомляє Центральну виборчу комісію у цей же строк про залишок коштів на реєстраційному рахунку шляхом надання копії виписки із цього рахунку;

3) складає акти звірки розрахунків з кожним виконавцем для підтвердження наявності або відсутності заборгованості;

4) за наявності кредиторської заборгованості на підставі актів звірки розрахунків між кредиторами та боржниками складає акт приймання-передачі кредиторської заборгованості, яка утворилась у межах відповідних бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів, та подає підписаний акт приймання-передачі кредиторської заборгованості до Центральної виборчої комісії. Разом із зазначеним актом передаються оригінали документів (договори, рахунки, акти виконаних робіт, накладні, акти звірки розрахунків), пояснювальна записка щодо причин виникнення кредиторської заборгованості та фінансовий звіт.

Центральна виборча комісія на підставі отриманих оригіналів документів та акта приймання-передачі здійснює погашення кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії.

Кредиторська заборгованість окружної виборчої комісії, не передана нею відповідно до цього Порядку, такою не вважається та Центральною виборчою комісією не погашається.

5. Правове регулювання закупівлі товарів, оплати робіт, послуг для підготовки і проведення виборів.

Відповідно до ст. 2 Бюджетного кодексу України терміни у цьому Кодексі вживаються у такому значенні:

- бюджет - план формування та використання фінансових ресурсів для забезпечення завдань і функцій, які здійснюються відповідно органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування протягом бюджетного періоду;

- бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження;

- бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування;

- бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 48 БК України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років; довгострокових зобов`язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; середньострокових зобов`язань за типовими договорами на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання автомобільних доріг; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 БК України розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість.

Зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 48 БК України вимоги фізичних і юридичних осіб щодо відшкодування збитків та/або шкоди за зобов`язаннями, взятими розпорядниками бюджетних коштів без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), стягуються з осіб, винних у взятті таких зобов`язань, у судовому порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 Закону України Про вибори народних депутатів України закупівля товарів, оплата робіт, послуг для підготовки і проведення виборів здійснюються Центральною виборчою комісією, окружними виборчими комісіями за рахунок коштів Державного бюджету України без застосування тендерних (конкурсних) процедур, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 Закону України Про вибори народних депутатів України під час виборчого процесу засоби масової інформації розміщують інформаційні матеріали на замовлення Центральної виборчої комісії та окружних виборчих комісій на підставі відповідних договорів, укладених із зазначеними комісіями.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №2-383/2010 (провадження №14-308цс18) зроблено висновок, що ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню.

5. Правове регулювання пені.

Відповідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Стаття 549 ЦК України встановлює, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі.

Відповідно до ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Стаття 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачає, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Розмір пені за порушення грошових зобов`язань встановлюється в договорі за згодою сторін. У тому випадку, коли правочин не містить в собі умов щодо розміру та бази нарахування пені, або містить умову про те, що пеня нараховується відповідно до чинного законодавства, сума пені може бути стягнута лише в разі, якщо обов`язок та умови її сплати визначено певним законодавчим актом (постанова ВП ВС від 10.12.2019 № 904/4156/18 (12-117гс19)).

6. Правове регулювання інфляційних втрат та 3 % річних.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Стаття 625 ЦК України розміщена в розділі "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, відтак визначає загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань, незалежно від підстав їх виникнення (наведену правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц).

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові (постанова КГС ВС від 14.01.2020 року № 924/532/19).

VІ. ВИСНОВКИ.

Між позивачем ТзОВ «Редакція газети «Новини Вознесенська: день за днем» (виконавець) та відповідачем Окружною виборчою комісією з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 (замовник) було укладено договір про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року, відповідно до умов якого виконавець зобов`язався здійснити публікацію постанов окружної виборчої комісії одномандатного округу № 131, що відповідає положенням ч. 2 ст. 51 Закону України Про вибори народних депутатів України.

За приписами ст. 48 БК України укладення договору без відповідних бюджетних асигнувань є недійсними. В силу положень ч. 2, 4 ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Суду не подано доказів визнання в судовому порядку недійсним договору про надання інформаційних послуг від 09.07.2019 року, відтак, суд виходить з презумпції правомірності правочину, передбаченої ст. 204 ЦК України, та обов`язковості договору для сторін, передбаченої ст. 629 ЦК України.

Фінансування підготовки і забезпечення виборів депутатів здійснюється відповідно до положень ст. 45, 46 Закону України «Про вибори народних депутатів» та вищевказаного Порядку № 110, зокрема, за рахунок коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, Центральною виборчою комісією, яка є головним розпорядником цих коштів.

Так, з матеріалів даної справи вбачається, що відповідно до Єдиного кошторису видатків окружної виборчої комісії для підготовки та проведення виборів народних депутату України на 2019 рік, затвердженого Постановою центральної виборчої комісії від 02.07.2019 року № 1416, на оплату послуг (крім комунальних) (за кодом 2240) із загального фонду бюджету на рік відповідачу ОВК № 131 виділено 249 120 грн.

За категорією Код 2240 „Оплата послуг (крім комунальних) передбачаються видатки, зокрема, на оплату послуг сторонніх фахівців (адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу, юридичних осіб та суб`єктів господарювання) зі створення та розміщення рекламної та інформаційної продукції; оплату послуг з надання оголошень у засобах масової інформації, оплату інших послуг, передбачених законодавством.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про фактичну наявність у відповідача ОВК № 131 бюджетних асигнувань на виконання повноважень окружної виборчої комісії, передбачених п. 15 ст. 28 Закону України «Про вибори народних депутатів України», щодо публікації у регіональних чи місцевих друкованих засобах масової інформації рішення про утворення дільничної виборчої комісії. Відповідачем ЦВК вищевказаного не спростовано.

Приписами ч. 1 ст. 903 ЦК України передбачено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Умовами п.п. «а» п. 2.1 укладеного між позивачем та відповідачем ОВК № 131 договору від 09.07.2019 передбачено оплату інформаційних послуг у розмірі, строки та в порядку, встановленому договором. Натомість, строк оплати договором не врегульовано. Тобто, в спірному випадку підлягають застосуванню положення ч. 2 ст. 530 ЦК України.

Відповідно до ЄДРЮОФОПГФ відповідач Окружна виборча комісія з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 131 перебуває в стані припинення з 12.08.2019 року. Строк для заявлення кредиторами вимог встановлено до 08.09.2019 року.

В свою чергу матеріалами справи документально підтверджено звернення 25.10.2019 року позивача до відповідача ОВК № 131 25.10.2019 року із заявою про визнання кредиторських вимог № 55 від 25.10.2019, в якій позивач просив визнати причини пропуску строку для подання кредиторських вимог поважними та поновити пропущений строк; визнати кредиторські вимоги ТзОВ Редакція газети Новини Вознесенська: день за днем за заборгованістю у розмірі 15 000, 00 грн., що виникла на підставі договору від 9 липня 2019 року та акту наданих послуг.

Отже, позивач звернувся до відповідача ОВК № 131 із заявою про визнання кредиторських вимог з порушенням встановленого строку. При цьому, суд звертає увагу, що порядок та строки припинення статусу окружної виборчої комісії як юридичної особи передбачено ст. 31, 38 Закону України «Про вибори народних депутатів України».

Як вказано вище, залишки коштів державного бюджету, не використаних на проведення позачергових виборів народних депутатів України 21.07.2019, повернуто до ЦВК 07.08.2019 року. Відповідно до інформації, наданої Управлінням Державної казначейської служби України у Вознесенському районі Миколаївської області, № 03-06/208 від 27.02.2020 року, 15.08.2019 року фінансування відізвано ЦВК; 16.08.2019 року здано до Управління ліквідаційну звітність; 19.08.2019 року закрито рахунок в Управлінні; 21.08.2019 року знято кошторисні призначення та приведені у відповідність до суми розпису та касових видатків.

Центральна виборча комісія не є правонаступником окружних виборчих комісій (ст. 25 Закону України «Про вибори народних депутатів України»).

Погашення кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії після закінчення строку її повноважень, у разі її виникнення, здійснюється Центральною виборчою комісією у Порядку, затвердженому постановою Центральної виборчої комісії від 19 січня 2012 року № 7, зокрема, погашення кредиторської заборгованості здійснюється на підставі акту приймання-передачі кредиторської заборгованості, яка утворилась у межах відповідних бюджетних асигнувань, передбачених на підготовку та проведення виборів, та отриманих від окружної виборчої комісії оригіналів документів (договорів, рахунків, актів виконаних робіт, накладних, актів звірки розрахунків).

Матеріали даної господарської справи не містять доказів складання та передачі відповідачем ОВК № 131 відповідачу ЦВК акта приймання-передачі та оригіналів документів для здійснення погашення кредиторської заборгованості окружної виборчої комісії. Як вказано вище, заяву про визнання кредиторських вимог подано позивачем з порушенням встановленого строку.

В свою чергу Порядком № 7 передбачено, що кредиторська заборгованість окружної виборчої комісії, не передана нею відповідно до цього Порядку, такою не вважається та Центральною виборчою комісією не погашається.

Враховуючи вищевикладене, підстави для стягнення основної заборгованості відсутні, як наслідок, відсутні підстави для стягнення пені, інфляційних втрат та 3 % річних.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про відмову в позові.

VІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір в розмірі 1 921 грн. покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 129, 233, 236-238, 240, 241, 254, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

В позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України з урахуванням пункту 4 Розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України та підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складено 03.07.2020 року.

Суддя Е.М. Олейняш