ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року Справа № 915/2361/19

м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Ржепецького В.О., за участі секретаря судового засідання Матвєєвої А.В., розглянувши матеріали справи

за позовом: Приватного підприємства Техстрой-99,

юридична адреса: 54028, м. Миколаїв, вул. 4 Поздовжня, 78 (),

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю ПАНСТРОЙ,

юридична адреса: 65082, м. Одеса, вул. Сабанєєв міст, 5/7, кв. 4 (),

про: стягнення 1233180,42 грн.,

за участі представників учасників справи:

від позивача: Важеніна С.А., згідно ордеру

від відповідача: не з`явився

в с т а н о в и в:

03.12.2019 року Приватне підприємство Техстрой-99 звернулось до господарського суду Миколаївської області із позовом №03/12 від 03.12.2019 року до Товариства з обмеженою відповідальністю ПАНСТРОЙ про стягнення грошових коштів у сумі 1233180,42 грн.

Як на підставу свого позову позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов договору підряду №10/10 від 10.10.2018 року щодо оплати виконаних будівельних робіт.

Відповідно до ч. 5 ст. 29 ГПК України позови у спорах, що виникають з договорів, в яких визначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконання цих договорів.

Пунктом 1.2 договору підряду №10/10 від 10.10.2018 року передбачено, що об`єктом на якому будуть проводитися роботи відповідно до даного договору є Лінейний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури галерея ПрАТ МКХП по вул. 1-а Слобідська, 122 з транспортування вантажів сільськогосподарської продукції для забезпечення навантаження суден на причалах морського порту МФ ДП АМПУ по вул. Заводська, 23 в м. Миколаїв. Пересипна станція №3.

Відповідно до ч. 5 ст. 29 ГПК України позов розглядається за місцем виконання договору.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.12.2019, справі присвоєно єдиний унікальний номер 915/2361/19 та визначено головуючим у справі суддю Ржепецького В.О.

Ухвалою суду від 09.12.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №915/2361/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 15.01.2020 року, встановлено сторонам процесуальні строки для подання до суду заяв по суті справи.

02.01.2020 року до суду від відповідача надійшов відзив (а.с. 53-54), в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування заперечень відповідачем зазначено, що він не отримував від позивача будь-яких листів щодо погашення заборгованості за Договором та не надсилав на адресу позивача листів щодо підтвердження наявності заборгованості за Договором. Позивачем в порушення п. 8.1 Договору не здійснено досудові заходи врегулювання спору, отже звернення до суду є передчасним. Також відповідач зазначає, що долучені позивачем до позовної заяви документи не засвідчені належним чином, а тому не мають прийматися судом.

Ухвалою суду від 15.01.2020, яку занесено до протоколу судового засідання, підготовче засідання у справі відкладено на 10.02.2020 року о 10:20 год.

10.02.2020 року до суду від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог (а.с. 65-67), в якій позивач зазначає, що відповідачем 20.12.2019 року здійснено оплату заборгованості в сумі 95000,00 грн., у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 1233180,42 грн.

Ухвалою суду від 10.02.2020, яку занесено до протоколу судового засідання, підготовче провадження у справі продовжено на 30 днів та підготовче засідання у справі відкладено на 10.03.2020 року о 10:50 год.

12.02.2020 до суду від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог (а.с. 73-77), в якій позивач зазначає, що 10.02.2020 позивачем до господарського суду буда подана заява про зменшення розміру позовних вимог від 07.02.2020 р. вих № 07/01 в прохальній частині якої була допущена технічна помилка, а саме не змінена сума зменшених позовних вимог, а саме позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 1138180,42 грн. (1233180,42 95000,00).

06.03.2020 року до суду від позивача надійшли додаткові пояснення (а.с. 80-82).

Ухвалою суду від 10.03.2020, яку занесено до протоколу судового засідання, підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті на 07.04.2020 року об 11:40 год.

02.04.2020 року до суду від позивача надійшло клопотання-пояснення, в якому позивач підтримує зменшені позовні вимоги та просить стягнути з відповідача заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 1138180,42 грн. (а.с. 98-101).

07.04.2020 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

07.04.2020 до суду надійшло клопотання позивача від 06.04.2020 про розгляд справи без участі представника позивача за наявними матеріалами справи.

Ухвалою суду від 07.04.2020 постановлено провести розгляд справи №915/2361/19 по суті поза межами встановленого ч.2 ст.195 ГПК України строку у розумний строк, тривалість якого обумовлюється запровадженням в Україні карантину через спалах у світі короновірусу COVID-19. Судове засідання відкладено на іншу дату, визначення якої буде здійснено додатково при усуненні обставин, які спричинили введення в Україні карантину. Запропоновано учасникам справи ініціювати розгляд справи без участі осіб, які беруть участь у справі, у судовому засіданні, на підставі наявних документів, у зв`язку зі встановленням на усій території України карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з наступними змінами, подавши до Господарського суду Миколаївської області відповідне клопотання (заяву).

Ухвалою суду від 18.05.2020 року розгляд справи по суті призначено на 15.06.2020 року.

15.06.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи нових доказів, які позивач отримав під час розгляду справи, а саме: копія платіжного доручення № 605 від 09.06.2020, копія рахунку № 98 від 09.06.2020, докази направлення рахунку відповідачу, докази підтвердження відповідачем наявності заборгованості по договору підряду № 10/10 від 10.10.2018 (переписка та листи відповідача від 29.05.2020, від 09.06.2020).

15.06.2020 до суду від позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог (а.с. 130-77), в якій позивач зазначає, що відповідачем 10.06.2020 року здійснено оплату заборгованості в сумі 98000,00 грн., у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 1040180,42 грн.

Ухвалою 15.06.2020, яку занесено до протоколу судового засідання відкладено розгляду справи по суті на 07 липня 2020 року.

07.07.2020 до суду від позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій позивач зазначає, що відповідачем здійснено часткову оплату заборгованості 19.06.2020 в сумі 196000,00 грн. та 01.07.2020 року в сумі 50000,00 грн., у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 794180,42 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи всі подані позивачем заяви про зменшення позовних вимог, суд розглядає позовні вимоги з урахуванням заяв про зменшення розміру позовних вимог.

Згідно з приписами ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID - 19 від 11.03.2020 №211 з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 № 239, внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року на усій території України.

Постановою Кабінету Міністрів України Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 № 291, внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та продовжено карантин до 11 травня 2020 року на усій території України.

Постановою Кабінету Міністрів України Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України від 04 травня 2020 № 343, внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, зокрема уряд продовжив карантин до 22 травня 2020 року на усій території України та послабив деякі карантинні обмеження.

Постановою Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 року Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 22 червня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061). Установлено, що: у регіонах, в яких встановлено карантин, застосовуються протиепідемічні заходи, що визначаються цією постановою, а також заходи, що додатково встановлені органами державної влади та органами місцевого самоврядування в межах компетенції; заходи, запроваджені актами законодавства в процесі реалізації карантину на період, визначений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, продовжують діяти на період, встановлений цією постановою; Головним державним санітарним лікарем України розробляються та затверджуються протиепідемічні заходи, які визначають особливості провадження діяльності суб`єктами господарювання на період карантину.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 50 Конституції України закріплено право кожного громадянина України на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Здійснення правосуддя суддями у відкритих судових засіданнях з безпосередньою участю сторін процесу в умовах оголошення Кабінетом Міністрів України карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, створює загрозу для життя та здоров`я суддів і учасників судових засідань.

Водночас згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Складовою принципу верховенства права є право на звернення до суду, що передбачено статтею 55 Конституції України та розвинуто статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року як право на справедливий суд. Статтею 64 Конституції передбачено, що права і свободи людини та громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. У Конституції наголошується, що право на справедливий суд не може бути обмежене в умовах воєнного та надзвичайного стану.

Рішенням Ради суддів України від 17 березня 2020 року затверджено рекомендації щодо особливого режиму роботи судів на період карантину, відповідно до яких на період з 16 березня до 3 квітня судам рекомендовано запровадити заходи, спрямовані на зменшення негативних наслідків, викликаних спалахом вірусної інфекції COVID-19, зокрема: роз`яснення громадянам щодо можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня; за можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, у порядку письмового провадження; надання учасниками справи необхідних документів (позовних заяв, заяв, скарг, відзивів, пояснень, клопотань тощо) до суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку; утримання від відвідування приміщень суду, особливо за наявності захворювання.

З огляду на викладене, право на справедливий суд не може бути обмежене, проте при встановленні справедливого балансу між правом особи на безпечне для життя і здоров`я довкілля та правом на справедливий суд переважає природне право осіб на життя та безпечне довкілля, обов`язок щодо забезпечення якого покладено на державу Україна.

Аналогічної позиції дотримується і Вища рада правосуддя в публічному зверненні до Президента України та Верховної Ради України щодо забезпечення доступу громадян до правосуддя в умовах карантину від 26 березня 2020 року.

При цьому, Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 №540-IX (який набрав чинності 02.04.2020) розділ X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України було доповнено частиною 4 такого змісту:

"Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Враховуючи, що відповідач повідомлявся за юридичною адресою про час та місце розгляду справи, жодних заяв або клопотань, в тому числі щодо неможливості захисту своїх прав та законних інтересів в умовах карантину, на розгляд суду не подано, суд, керуючись засадами рівності учасників судового процесу перед законом і судом, розумності строків розгляду справи, вважає відсутніми підстави для подальшого відкладення розгляду цієї справи.

Відповідач явку повноважного представника у судове засідання не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином ухвалою суду від 15.06.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

07.07.2020 року судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши усі подані у справу докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд встановив наступне.

10.10.2018 року між Приватним підприємством Техстрой-99 (підрядник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю ПАНСТРОЙ (замовник, відповідач) укладено договір підряду №10/10 (далі Договір), відповідно до п. 1.1 якого на умовах, викладених в цьому Договорі, підрядник зобов`язується на свій ризик та своїми силами і засобами за завданням замовника виконати будівельні роботи відповідно до затвердженої сторонами кошторисної документації, а замовник прийняти належним чином виконані роботи і оплатити їх (а.с. 10-16).

Відповідно до п. 1.2 Договору об`єктом, на якому будуть проводитися роботи відповідно до даного договору, є Лінейний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури галерея ПрАТ МКХП по вул. 1-а Слобідська, 122 з транспортування вантажів сільськогосподарської продукції для забезпечення суден на причалах морського порту МФ ДП АМПУ по вул. Заводська, 23 в м. Миколаїв. Пересипна станція №3.

Відповідно до п. 1.3 Договору при виконанні робіт використовуються матеріали підрядника (та/або замовника). Перелік матеріалів і їх вартість, а також склад і об`єми робіт, що доручаються для виконання підрядникові, визначені у Договірній ціні та Локальному кошторисі (Додаток №1), що є невід`ємною частиною цього Договору.

Відповідно до п. 2.1 Договору строк виконання робіт 60 календарних днів з дати початку виконання робіт підрядником.

Відповідно до п. 3.1 Договору загальна вартість робіт за цим Договором (ціна договору) складає 1293895,13 грн з ПДВ і визначається на підставі всіх узгоджених сторонами додатків до Договору. Договірна ціна є твердою. Зміни (уточнення) вартості робіт згідно додатків до Договору здійснюються за згодою сторін на підставі письмово обгрунтованої пропозиції підрядника та оформлюються шляхом підписання сторонами додаткової угоди, яка є невід`ємною частиною Договору.

Відповідно до п. 3.2 Договору оплата здійснюється на підставі виставлених підрядником рахунків, за попередньою домовленістю сторін в наступному порядку:

3.2.1. Замовник здійснює підряднику оплату вартості виконаних робіт з урахуванням раніше виконаних платежів на підставі актів приймання-передавання виконаних робіт (по формі КБ-2в) та довідок про вартість виконаних робіт (по формі КБ-3) протягом п`яти банківських днів з дати приймання виконаних робіт замовником. У разі виявлення недоліків замовник зобов`язаний негайно повідомити про це підряднику.

Якщо замовник протягом 5-ти днів не повернув підряднику підписаний акт та не повідомив йому про виявлені недоліки в роботі, то датою приймання виконаних робіт вважається дата підписання акта підрядником, при цьому акт приймання-передавання робіт підписується тільки підрядником з відміткою про відмову замовника від підписання акту згідно діючого законодавства України.

Відповідно до п. 4.15 Договору підрядник має право на оплату належним чином виконаних робіт.

Відповідно до п. 4.16 Договору замовник зобов`язаний в строки і в порядку, передбаченому в цьому Договорі, прийняти належним чином виконані роботи і оплатити їх.

Відповідно до п. 6.3 Договору закінчення строку дії цього Договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час його дії.

Відповідно до п. 8.1 Договору усі спори, що виникають між сторонами під час укладення, виконання і розірвання цього Договору, повинні вирішуватися шляхом проведення переговорів між сторонами.

Відповідно до п. 8.2 Договору якщо відповідний спір неможливо вирішити шляхом переговорів, він вирішується в судовому порядку відповідно до чинного законодавства України.

Відповідно до п. 10.6 Договору цей Договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і скріплення печатками сторін і діє до 28.02.2018 року, але у будь-якому випадку до повного виконання робіт та гарантованих зобов`язань підрядником.

Підрядник свої зобов`язання, передбачені умовами договору, виконав у повному обсязі. Роботи підрядником за Договором були виконані повністю та прийняті замовником без зауважень, що підтверджується підписаними сторонами довідкою від 29.12.2018 про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2018 року (Форма КБ-3) на суму 1233180,42 грн (а.с. 26) та Актом №1 приймання виконання будівельних робіт за грудень 2018 року (форма №КБ-2в) на суму 1233180,42 грн (а.с. 27-32).

Замовник свої зобов`язання по оплаті виконаних підрядником робіт виконав частково.

02.05.2019 року позивач надіслав відповідачу електронною поштою лист вих. №02/05 про необхідність погашення заборгованості за Договором. До листа був долучений рахунок на оплату №5 від 10.01.2019 року на суму 1233180,42 грн з ПДВ (а.с. 33-35).

20.05.2019 року від відповідача позивачем електронною поштою отриманий лист (вих. №20/05-2 від 20.05.19), яким відповідач підтвердив наявність заборгованості в сумі 1233180,42 грн, та гарантував її погашення у строк до 30.06.2019 (а.с. 36-37).

21.05.2019 року позивач надіслав відповідачу електронною поштою лист №21/05, до якого долучив підписаний позивачем графік погашення заборгованості (а.с. 38-40).

30.10.2019 року позивач надіслав на адресу позивача лист №3010/01 від 30.10.2019 року з вимогою погасити заборгованість за Договором в сумі 1233180,42 грн, до якого долучив акт звіряння взаємних розрахунків за період з 01.12.2018 року по 30.10.2019 року та рахунок на оплату №319 від 30.10.2019 року на суму 1233180,42 грн (а.с. 41-44).

Зазначений лист отримано відповідачем 04.11.2019 року, проте відповідь на лист не надано, заборгованість не сплачено, що стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

09.06.2020 року позивачем було створено новий рахунок № 98 від 09.06.2020 та направлено його з листом № 0906 від 09.06.2020 на адресу відповідача, що підтверджується описом вкладення від 09.06.2020.

На підставі наведених доказів та поведіки відповідача, яка полягає в сплаті заборгованості за реквізитами вказаними саме в цьому рахунку, оплата заборгованості за Договором відбувається на підставі рахунку № 98 від 09.06.2020.

Відповідач здійснив оплату заборгованості 20.12.2019 на суму 95000,00 грн., що підтверджується випискою по рахунку (а.с. 67); 10.06.2020 на суму 95000,00 грн., що підтверджується випискою по рахунку (а.с. 67); 19.06.2020 на суму 196000,00 грн., що підтверджується платіжним дорученям № 636 від 19.06.2020; 01.07.2020 року на суму 50000,00, що підтверджується платіжним дорученням № 690 від 01.07.2020.

Заборгованість в сумі 794 180,42 грн. залишилась несплаченою відповідачем.

На підставі ст. ст. 11, 202, 509 ЦК України між сторонами на підставі договору виникло господарське зобов`язання, яке в силу ст. ст. 525, 526 ЦК України, ст. 193 ГК України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ч. 1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Враховуючи викладене, вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 794 180,42 грн. є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Заперечення відповідача щодо неотримання вимог позивача не приймаються судом до уваги, оскільки заборгованість виникла внаслідок невиконання відповідачем умов договору щодо оплати виконаних робіт і не залежить від отримання або не отримання від позивача листів-вимог про погашення заборгованості.

Заперечення відповідача щодо неналежного засвідчення позивачем копій документів, долучених до позовної заяви, також відхиляються судом, оскільки позивач засвідчив долучені до позову копії документів у відповідності до вимог пункту 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

Враховуючи викладене, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (п.2 ч.1 ст.129 ГПК України).

Відповідно до положень п.3 ч.4 ст.129 ГПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі часткового задоволення позову покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при поданні позову було сплачено до Державного бюджету України судовий збір у сумі 18497,73 грн. Розмір позовних вимог при поданні позову складав 1 233 180,42 грн. Під час розгляду справи позивач зменшив розмір заявлених позовних вимог до 794 180,42 грн.

Таким чином, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір, розрахований пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у сумі 11912,71 грн.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 у разі зменшення розміру позовних вимог, сплачена сума судового збору, у даному випадку 6585,02 грн. (18497,73,-11912,71) повертається ухвалою суду за клопотанням особи, яка його сплатила.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 73, 74, 77, 79, 86, 129, 201, 219, 220, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ПАНСТРОЙ (юридична адреса: 65082, м. Одеса, вул. Сабанєєв міст, 5/7, кв. 4; ) на користь Приватного підприємства Техстрой-99 (юридична адреса: 54028, м. Миколаїв, вул. 4 Поздовжня, 78; ) заборгованість за договором підряду №10/10 від 10.10.2018 року в сумі 794 180,42 грн. та судовий збір у сумі 11 912,71 грн.

3. Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дати складення повного судового рішення.

4. Рішення може бути оскаржене в порядку, визначеному статтею 256 і підпунктом 17.5 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Сторони у справі:

позивач: Приватне підприємство Техстрой-99, юридична адреса: 54028, м. Миколаїв, вул. 4 Поздовжня, 78 (),

відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю ПАНСТРОЙ, юридична адреса: 65082, м. Одеса, вул. Сабанєєв міст, 5/7, кв. 4 ().

Повний текст рішення складено і підписано 10.07.2020.

Суддя В.О. Ржепецький