ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року

м. Київ

Справа № Б-39/27-09

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Погребняка В.Я. - головуючого, Банаська О.О., Жукова С.В.

учасники справи:

боржник - Відкрите акціонерне товариство завод «Електромаш»,

арбітражний керуючий - Безпалий С.О.,

кредитор - Товариство з обмеженою відповідальністю «Автомобіліст 2012»,

кредитор - Фізична особа-підприємець Татарінова О.В.,

уповноважена особа акціонерів ПАТ «Електромаш» - Птах Ігор Миколайович

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу

Уповноваженої особи акціонерів ПАТ «Електромаш» Птаха Ігоря Миколайовича,

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020,

у складі колегії суддів: Дучал Н.М. (головуючий), Гетьман Р.А., Склярук О.І.

у справі за заявою

Відкритого акціонерного товариства завод «Електромаш»,

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст вимог

1. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.02.2009 у справі № Б-39/27-09 порушено провадження у справі про банкрутство Відкритого акціонерного товариства завод «Електромаш» (далі - АТ завод «Електромаш», боржник), введено процедуру санації за статтею 53 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (у редакції Закону від 14.05.1992 №2343-ХІІ, чинній на момент звернення АТ завод «Електромаш» до суду, далі - Закон про банкрутство), керуючим санацією призначено Голову ради директорів боржника Койла С.В., розпорядником майна арбітражного керуючого Родзинського А.А., інше.

2. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.08.2009 у справі № Б-39/27-09 затверджено реєстр кредиторів боржника, затверджені вимоги ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» у сумі 2 664 835,39 доларів США як такі, що забезпечені заставою майна боржника, визнані вимоги кредиторів ФФС України на ВБ в особі ХМЦЗ у сумі 482,67 грн, ТОВ «Афаліна» у сумі 1840 грн, ТОВ «Дельта» у сумі 93 569,18грн., ТОВ «ЦСТ Будпартнер» у сумі 29 751,56 грн., ФОП Татарінова О.В. у сумі 30 000 000,00грн.

Визнано розмір неустойки та інших штрафних санкцій, які окремо внесені розпорядником майна до реєстру вимог кредиторів в сумі 84,79 доларів США та 1248,81грн. Затверджено вимоги ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі ХОД» в розмірі 2 664 835,39 доларів США, які забезпечені заставою майна боржника та окремо внесені до реєстру вимог кредиторів АТ завод «Електромаш».

3. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 25.06.2013 замінено кредитора у справі ТОВ «Дельта» на Фізичну особу - підприємця Фесенко Тетяну Анатоліївну. Затверджено внесені зміни до реєстру вимог кредиторів в частині заміни кредитора ТОВ «Дельта» на нового кредитора - Фізичну особу - підприємця Фесенко Тетяну Анатоліївну, із збереженням черговості вимог.

4. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 25.06.2013 замінено кредитора у справі ТОВ «ЦСТ Будпартнер» на Фізичну особу - підприємця Мілованова Сергія Борисовича. Затверджено внесені зміни до реєстру вимог кредиторів в частині заміни кредитора ТОВ «ЦСТ Будпартнер» на нового кредитора - Фізичну особу - підприємця Мілованова Сергія Борисовича, із збереженням черговості вимог.

5. Постановою Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 боржника - АТ завод «Електромаш» визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатором арбітражного керуючого Клочко О.М., якого зобов`язано виконати ліквідаційну процедуру, докази надати суду.

6. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.09.2014 замінено кредитора у справі АТ «Райффайзен Банк Аваль» на ТОВ «Автомобіліст 2012»; затверджено внесені зміни до реєстру вимог кредиторів із збереженням черговості вимог.

7. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.09.2014 замінено кредитора у справі ФОП Мілованова С.Б. на Фізичну особу - підприємця Фесенко Тетяну Анатоліївну, затверджено внесені зміни до реєстру вимог кредиторів із збереженням черговості вимог.

8. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 30.10.2014 затверджено надану суду мирову угоду від 28.10.2014;

припинено дію мораторію, введеного ухвалою суду про порушення провадження у справі про банкрутство;

провадження у справі № Б-39/27-09 припинено;

зобов`язано ліквідатора Безпалого С.О. протягом п`яти днів з дня затвердження господарським судом мирової угоди повідомити акціонерів АТ завод «Електромаш», до компетенції яких належить призначення керівника (органів управління) боржника, про затвердження мирової угоди та припинення провадження у справі про банкрутство та у разі необхідності забезпечити проведення зборів акціонерів АТ завод «Електромаш» чи засідання відповідного органу до призначення в установленому порядку керівника (органів управління) боржника.

Зобов`язано ліквідатора (арбітражного керуючого Безпалого С.О.) виконувати обов`язки керівника боржника АТ завод «Електромаш» до призначення, в установленому порядку, керівника боржника (органів управління).

9. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 09.04.2019 (залишеною без змін постановою Верховного Суду від 29.08.19) апеляційну скаргу ТОВ «Легіон Агро» задоволено;

ухвалу Господарського суду Харківської області від 30.10.2014 у справі №Б-39/27-09 скасовано;

справу №Б-39/27-09 направлено до Господарського суду Харківської області.

10. Не погоджуючись з постановою Господарського суду Харківської області від 08.07.2013, Уповноважена особа акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птах І.М. звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою від 17.04.2020, з вимогою скасувати постанову Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у справі № Б-39/27-09 та направити справу до Господарського суду Харківської області.

Разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, в обґрунтування якого скаржник посилався на те, що Уповноважена особа засновників (акціонерів) боржника - Птах І.М. не був учасником у справі про банкрутство станом на 08.07.2013. У зв`язку з відновленням провадження у справі про банкрутство ПАТ Завод «Електромаш», засновниками було прийнято рішення (Протокол позачергових зборів акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» від 16.05.2019) про обрання уповноваженої особи, якій надано право представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу. Справа неодноразово була предметом перегляду Касаційним господарським судом, відтак, обставини та доводи сторін, якими керувався суд під час прийняття оскарженої постанови, Уповноваженій особі засновників (акціонерів) боржника стало відомо лише після ознайомлення повноважного представника з матеріалами справи 17.04.2020.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції:

11. Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Уповноваженої особи акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птаха І.М. на постанову господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у справі № Б-39/27-09.

12. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, Суд апеляційної інстанції встановив:

12.1. Птах І.М. є акціонером АТ Завод «Електромаш» та володіє акціями, кількість яких складає 95,4433 відсотка від загальної кількості акцій Товариства. Про наявність у Птаха І.М. відомостей щодо провадження у справі про банкрутство № Б-39/27-09 також свідчить і протокол засідання наглядової ради ВАТ Завод «Електромаш» від 03.02.2009 (т.1 а.с.7), в засіданні якої Птах І.М. приймав участь як голова Наглядової ради ВАТ Завод «Електромаш», де серед іншого було вирішено питання про звернення до господарського суду з заявою про порушення справи про банкрутство ВАТ Завод «Електромаш»;

12.2. постанова Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у цій справі № Б-39/27-09 була переглянута судом апеляційної інстанції, за наслідками чого Харківським апеляційним господарським судом прийнято постанову від 28.08.2013, яка залишена без змін судом касаційної інстанції (постанова Вищого господарського суду України від 21.01.2014);

12.3. апеляційне та касаційне провадження з перегляду постанови місцевого господарського суду від 08.07.2013 здійснювалися в період дії Господарського процесуального кодексу України в редакції, чинній до 15.12.2017 - до внесення змін Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII;

12.4. приймаючи постанову від 28.08.2013 за результатами апеляційного перегляду постанови Господарського суду Харківської області від 08.07.2013, Харківським апеляційним господарським судом, у відповідності до ст. 101 ГПК України (в редакції до 15.12.2017) перевірено законність і обґрунтованість оскаржуваної постанови в повному обсязі, про що також вказано у постанові Вищого господарського суду України від 21.01.2014 у справі № Б-39/27-09.

13. Суд дійшов висновку, що здійснення перегляду судового рішення, яке набрало законної сили і є чинним, є порушенням принципу правової певності, оскільки таке рішення не може бути поставлено під сумнів, а здійснення перегляду цього рішення не є виправданим та обґрунтованим, оскільки може мати наслідком порушення прав інших осіб, які покладаються на чинність рішення, здійснюючи свої права та обов`язки протягом усього часу чинності цього рішення.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

14. Не погоджуючись з ухвалою апеляційного суду від 04.05.2020, Уповноважена особа акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птах І.М. звернувся з касаційною скаргою в якій просить ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 у справі Б-39/27-09 скасувати, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції для повторного вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження.

КАСАЦІЙНЕ ПРОВАДЖЕННЯ

15. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № Б-39/27-09 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи від 13.05.2020.

16. 08.02.2020 набрали чинності зміни до Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), внесені Законом України від 15.01.2020 N 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

За правилом пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

17. Як вбачається з матеріалів справи, касаційна скарга подана уповноваженою особою акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птахом І.М. 10.05.2020.

За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами Господарського процесуального кодексу України у редакції Закону України від 15.01.2020 N 460-IX.

18. Згідно з ч. 5 ст. 301 ГПК України (зараз і надалі, в редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За приписами ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

19. Ухвалою Верховного Суду від 02.06.2020, у визначеному складі колегії суддів Касаційного господарського суду, прийнято касаційну скаргу уповноваженої особи акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птаха І.М. у справі № Б-39/27-09 Господарського суду Харківської області до провадження; вирішено здійснити перегляд ухвали Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи; витребувано з Східного апеляційного господарського суду матеріали справи Б-39/27-09 за заявою ВАТ завод «Електромаш» про визнання банкрутом.

20. 11.06.2020 та 16.06.2020 на адресу Касаційного господарського суду надійшов (електронною поштою) лист Східного апеляційного господарського суду від 10.06.2020 відповідно до якого справу № Б-39/27-09 повернуто на адресу Господарського суду Харківської області супровідним листом від 03.06.2020 за вих. № 009756.

21. 16.06.2020 супровідним листом № Б-39/27-09/00867/20 від 09.06.2020 від Господарського суду Харківської області надійшла справа № Б-39/27-09 у 28-ми томах.

22. 25.06.2020 до Верховного Суду від ліквідатора ПАТ «Завод «Електромаш» арбітражного керуючого Безпалого С.О. надійшов Відзив на касаційну скаргу з запереченнями проти вимог та доводів скаржника, з вимогою ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 залишити без змін.

23. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № Б-39/27-09 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Банасько О.О., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.07.2020.

24. Колегією суддів Касаційного господарського суду враховано, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами, внесеними Постановами Кабінету Міністрів України від 25.03.2020, від 22.04.2020, від 04.05.2020, 20.05.2020) з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу з 12.03.2020 по 22.06.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

25. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" з урахуванням змін і доповнень установлено карантин на усій території України до 31.07.2020.

26. Україна є членом Всесвітньої організації охорони здоров`я - спеціалізованої установи ООН, яка 12.03.2020 оголосила про початок пандемії COVID-19 (http://www.euro.who.int/ru/health-topics/health-emergencies/coronavirus-covid-19/news/news/2020/3/who-announces-covid-19-outbreak-a-pandemic).

27. Згідно листа Голови Ради суддів України від 16.03.2020 № 9рс-186/20 та рішення Ради суддів України від 17.03.2020, яким затверджено "Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб" з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб рекомендовано на період з карантину встановити особливий режим роботи судів України, який передбачає, з поміж іншого:

- роз`яснення громадянам можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливості розгляду справ в режимі відеоконференції; - - обмеження допуску в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшення кількості судових засідань, що призначаються до розгляду протягом робочого дня; здійснення, по можливості, здійснення розгляду справ без участі сторін в порядку письмового провадження;

- приймання всіх необхідних документів в електронному вигляді на електронну адресу суду через дистанційні засоби зв`язку тощо.

28. Разом з тим суд звертає увагу на те, що постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

29. У свою чергу постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про часткове усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Крім того, слід зауважити, що поштові оператори під час дії встановленого карантину не припинили роботу, а лише змінили її графік та порядок отримання/вручення поштових відправлень.

30. В той же час судом враховано, що за приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

31. Як про це позначено вище, ухвалою від 02.06.2020 було надано учасникам справи строк до 23.06.2020 для подання відзиву, додаткових письмових пояснень щодо касаційної скарги.

32. За приписами статті 295 ГПК України, подання письмового відзиву на касаційну скаргу є правом учасників справи. При цьому, відповідно до частини 3 наведеної статті процесуального закону відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судових рішень (рішення).

33. Як вбачається з матеріалів справи (поштові повідомлення про вручення), учасники справи про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Уповноваженої особи акціонерів ПАТ «Електромаш» Птаха Ігоря Миколайовича (ухвалу Верховного Суду від 02.06.2020) та дату для подання відзиву були повідомлені належним чином та своєчасно. Проте, правом передбаченим статтею 295 ГПК України, окрім ліквідатора ПАТ Завод «Електромаш» арбітражного керуючого Безпалого С.О. учасники справи не скористались, відзивів на касаційну скаргу не надали.

Відповідно до ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається, оскільки такі дії суперечать завданню господарського судочинства.

34. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»).

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Скордіно проти Італії»). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах «Скордіно проти Італії», «Сюрмелі проти Німеччини»).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України" зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

35. Такими нормами, у даному разі, є норми чинного Господарського процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано права та обов`язків учасників справи та порядок реалізації ними таких прав.

36. Згідно із частиною 1 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

37. Об`єктом касаційного оскарження у цій справі є ухвала Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі № Б-39/27-09, справа відповідно до частини 13 статті 8, частини 5 статті 301 ГПК України має розглядатися судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

38. З метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, необхідності забезпечення захисту здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду та з урахуванням наведених рекомендацій уповноважених суб`єктів щодо запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд касаційної інстанції дійшов висновку про здійснення розгляду касаційної скарги Уповноваженої особи акціонерів ПАТ «Електромаш» Птаха Ігоря Миколайовича у межах строків та порядку встановленому ст. 306 ГПК України.

39. Суд констатує, що від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом касаційної скарги, що унеможливило або суттєво ускладнило б розгляд справи у встановлені процесуальним законом (розумні) строки.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи скаржника

40. В обґрунтування заявлених вимог скаржник вказує на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, зокрема вимог статті 236, частини 3 статті 256, статті 261, пункту 5 статті 272 ГПК України, статті 55 Конституції України.

41. Скаржник доводить:

41.1. пункт 13 ч. 1 розділу ХІ «Перехідні положення» ГПК України (в редакції після 15.12.2017) визначено право застосовувати положення Кодексу попередньої редакції лише в частині строків подання апеляційної скарги на відповідне рішення суду, порядок же розгляду цієї скарги, визначений п. 9 ч. 1 розділу ХІ «Перехідні положення» ГПК України (в редакції після 15.12.2017), який передбачає застосування при цьому розгляді положень вже нової редакції цього Кодексу, які набрали чинності після 15.12.2017;

41.2. у зв`язку з відновленням провадження у справі про банкрутство ПАТ Завод «Електромаш», засновниками було прийнято рішення (Протокол позачергових зборів акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» від 16.05.2019) про обрання уповноваженої особи, якій надано право представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу.

42. На переконання скаржника, Уповноважена особа акціонерів ПАТ Завод «Електромаш» Птах І.М. є особою, яка не брала участі у справі.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

43. Відповідно до вимог частини 1 статті 300 ГПК України (у визначеній раніше редакції, пункти 16, 17 цієї Постанови), переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини 1 статті 310, частиною 2 статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

Позиція Верховного Суду щодо аргументів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанції.

44. За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Стаття 129 Конституції України встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини 1 цієї статті).

Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем в статті 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, реалізація конституційного права на оскарження судового рішення названим Законом ставиться в залежність від положень процесуального закону.

08.02.2020 набрали чинності зміни до Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), внесені Законом України від 15.01.2020 N 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Судові рішення, що ухвалені до набрання чинності цією редакцією ГПК України, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, однак до розгляду таких скарг застосовуються правила, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 21.08.2019 у справі № 908/1141/15-г.

Відповідно до частини 1 статті 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною 2 статті 255 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції можуть подавати учасники справи відповідно до цього Кодексу та Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Відтак, в силу особливостей справи про банкрутство, коло осіб, які мають право оскаржити судові рішення у справі про банкрутство, діючим законодавством звужено до учасників такої справи задля попередження необґрунтованого втручання інших осіб, які не є учасниками справи, у хід процедури банкрутства.

З 21.10.2019 введено в дію Кодекс України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

Відповідно до п. 4 Прикінцевих та перехідних Кодексу України з процедур банкрутства (КУзПБ) з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Згідно статті 1 КУзПБ учасники у справі про банкрутство - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір. Уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника - особа, уповноважена вищим органом управління боржника представляти інтереси засновників під час провадження у справі про банкрутство з правом дорадчого голосу.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, Птах І.М. є акціонером АТ завод «Електромаш» та володіє акціями, кількість яких складає 95,4433 відсотка від загальної кількості акцій Товариства.

Справа № Б-39/27-09 порушена у порядку ст. 53 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (в редакції Закону станом на 04.02.2009).

За приписами ст. 53 Закону про банкрутство (у визначеній редакції), керівник боржника має право подати згідно з вимогами статті 7 цього Закону заяву про порушення справи про банкрутство боржника з метою проведення керівником процедури санації до подання кредиторами заяви про порушення справи про банкрутство за таких умов:

за наявності рішення органу, до повноваження якого, згідно з законодавством або установчими документами боржника, віднесено право приймати рішення щодо звернення до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство боржника, а у випадку, якщо такі повноваження не визначені, - за наявності рішення органу боржника, до повноваження якого віднесено прийняття рішення щодо реорганізації чи ліквідації боржника;

за наявності плану санації та письмової згоди кредиторів, загальна сума вимог яких перевищує п`ятдесят відсотків кредиторської заборгованості боржника згідно з даними його бухгалтерського обліку, на впровадження зазначеного плану та на призначення керуючим санації керівника боржника.

Відповідно до Статуту ВАТ Завод «Електромаш» органами управління і контролю товариства є: загальні збори акціонерів; Президент; Рада директорів на чолі з головою Ради директорів; Наглядова Рада; Ревізійна комісія (п.8.1). Президент є вищою посадовою особою Товариства, обирається загальними зборами з числа акціонерів на строк, який визначають збори (п. 8.2.1). Президент має право, без окремого доручення представляти товариство у взаємовідносинах з суб`єктами господарювання та державними органами і установами…(п.8.2.2). Очолює Наглядову Раду Президент (п.8.4.1).

Як зазначено судом апеляційної інстанції, про наявність у Птаха І.М. відомостей щодо провадження у справі про банкрутство № Б-39/27-09 свідчить протокол засідання наглядової ради ВАТ Завод «Електромаш» від 03.02.2009 (т. 1 а.с.7), в засіданні якої Птах І.М. приймав участь як голова Наглядової ради ВАТ Завод «Електромаш», де серед іншого було вирішено питання про звернення до господарського суду з заявою про порушення справи про банкрутство ВАТ Завод «Електромаш».

Відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

У пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини «Богонос проти Росії» від 05.02.2004).

Таким чином, Птах І.М. мав можливість слідкувати за перебігом процедури банкрутства, здійснювати (у разі необхідності) представництво Товариства, і невчинення таких дій свідчить про їх усвідомлення.

45. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, здійснюючи тлумачення положень Конвенції, указав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (рішення у справі «Брумареску проти Румунії»). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення.

Повноваження судів вищих інстанцій щодо перегляду мають здійснюватись для виправлення судових помилок та недоліків правосуддя, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен розглядатись як прихований засіб оскарження, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для повторного розгляду. Відступ від цього принципу може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії», п.п. 51 і 52).

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися.

Забезпечення принципу res judicata є однією з найважливіших засад гарантування державою реалізації права людини на справедливий суд.

Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (частина 1 статті 129 Конституції України).

Як вбачається із матеріалів справи, постанова суду першої інстанції, яка оскаржувалась в апеляційному порядку, постановлена 08.07.2013, тобто до набрання чинності з 15.12.2017 ГПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ.

При цьому, постанова Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у справі № Б-39/27-09 переглядалась в апеляційному та касаційному порядку, та залишена без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 28.08.2013 та постановою Вищого господарського суду України від 21.01.2014 у справі № Б-39/27-09.

Отже, постанова Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у справі № Б-39/27-09 набрала законної сили у встановленому законом порядку.

Відповідно до частини 1 статті 91 ГПК України (в редакції, чинній до 15.12.2017, на час постановлення ухвали судом першої інстанції) сторони у справі, прокурор, треті особи, особи, які не брали участі у справі, якщо господарський суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мали право подати апеляційну скаргу на рішення місцевого господарського суду, яке не набрало законної сили.

Прийняття і розгляд апеляційної скарги на рішення, яке набрало законної сили, було можливе лише з дотриманням приписів частини 2 статті 93 ГПК України (в редакції, чинній до 15.12.2017) щодо поновлення строку подання скарги.

У той же час, згідно з ГПК України (в редакції, чинній до 15.12.2017), якщо апеляційну скаргу було подано на рішення чи ухвалу місцевого господарського суду, яку вже було переглянуто в апеляційному порядку, то відповідні обставини виключали перегляд судових рішень суду першої інстанції апеляційним господарським судом.

Таким чином, станом на час постановлення судових рішень у справі № Б-39/27-09 ГПК України (у редакції, яка була чинною до 15.12.2017), не передбачав можливості повторного апеляційного чи касаційного перегляду судового рішення, в тому числі і за скаргою особи, яка не брала участі у справі, навіть якщо господарський суд вирішив питання про її права та обов`язки, оскільки відповідно до визначених статтею 101 цього Кодексу (в редакції, чинній до 15.12.2017) меж перегляду справи в апеляційній інстанції, у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Апеляційний господарський суд не зв`язаний доводами апеляційної скарги і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

ГПК України (у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII) передбачено, що учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції (частина 1 статті 254 ГПК України).

Відповідно до положень частин 1, 3, 4 статті 272 ГПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII), якщо апеляційна скарга надійшла до суду апеляційної інстанції після закінчення апеляційного розгляду справи, і особа, яка подала скаргу, не була присутня під час апеляційного розгляду справи, суд розглядає відповідну скаргу за правилами цієї глави; за результатами розгляду апеляційної скарги суд приймає постанову відповідно до статті 282 цього Кодексу. При цьому за наявності підстав може бути скасовано раніше прийняту постанову суду апеляційної інстанції; суд апеляційної інстанції розглядає скаргу, вказану в частині першій цієї статті, в межах доводів, які не розглядалися під час апеляційного розгляду справи за апеляційною скаргою іншої особи.

Разом з тим, розділ ХІ "Перехідні положення" ГПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII) не передбачає повторного апеляційного перегляду судових рішень, які були переглянуті в апеляційному порядку за правилами ГПК України (у редакції, яка була чинною до 15.12.2017).

Відтак, за загальним правилом, здійснення перегляду судового рішення, яке набрало законної сили і є чинним, є порушенням принципу правової певності, оскільки таке рішення не може бути поставлено під сумнів, а здійснення перегляду цього рішення не є виправданим та обґрунтованим, оскільки може мати наслідком порушення прав інших осіб, які покладаються на чинність рішення, здійснюючи свої права та обов`язки протягом усього часу чинності цього рішення.

Аналогічна правова позиція викладена об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постановах від 02.04.2019 у справі №922/765/15, від 17.09.2019 у справі № 20/5007/101/11 та у постановах Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 911/3061/15, від 26.02.2020 у справі № 29/5005/6381/2011, від 13.04.2020 у справі № 909/82/16.

Апеляційне провадження відкривається (стаття 262 ГПК України) за відсутності підстав повернення апеляційної скарги (частина 5 статті 260 ГПК України) чи відмови у відкритті апеляційного провадження (статті 261 ГПК України).

Таким чином, відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Уповноваженої особи акціонерів АТ Завод «Електромаш» Птаха І.М. на постанову Господарського суду Харківської області від 08.07.2013 у справі № Б-39/27-09, оскільки як вбачається із матеріалів справи оскаржувана ухвала суду першої інстанції, вже переглядалась судом апеляційної інстанції, є чинною і її повторний апеляційний перегляд законом не передбачений з підстав, зазначених вище.

Колегія суддів дійшла висновку про правомірність застосування апеляційним господарським судом (в цьому випадку) пункту 1 частини 1 статті 261 ГПК України в редакції, чинній з 15.12.2017, відповідно до якого суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

Щодо суті касаційної скарги

46. Звертаючись з касаційною скаргою, скаржник не спростував висновків суду апеляційної інстанції та не довів неправильного застосування ним норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого судового рішення.

Більш того, доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів та дослідження обставин, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції, визначених приписами статті 300 ГПК України.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

47. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 308 ГПК України, суд касаційної інстанції, за результатами розгляду касаційної скарги, має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 ГПК України).

Колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про відсутність підстав задоволення касаційної скарги Уповноваженої особи акціонерів ПАТ «Електромаш» Птаха Ігоря Миколайовича та необхідність залишити ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 у справі № Б-39/27-09 без змін, як такої, що прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Судові витрати

48. З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.

На підставі викладеного та керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу уповноваженої особи акціонерів ПАТ «Електромаш» Птаха Ігоря Миколайовича залишити без задоволення.

2. Ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 у справі № Б-39/27-09 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Я. Погребняк

Судді О.О. Банасько

С.В. Жуков