ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.06.2020 м. Івано-ФранківськСправа № 909/188/20

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Шкіндер П.А., секретар судового засідання Кучма І. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Товариство з обмеженою відповідальністю "Карпатська бурова компанія", вул. Коломийська, буд. 72,с. Сопів, Коломийський район, Івано-Франківська область,78217

до відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Макком-Груп" вул. Галицька, буд. 126, кв. 27,м. Івано-Франківськ,76008

про стягнення заборгованості в сумі 3 003 990,08грн.

за участю:

Від позивача: Сікомас С.В., (ордер ІФ№050423 від 05.03.20) - адвокат

Від відповідача не з"явились

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Івано-Франківської області надійшла позовна заява ТОВ "Карпатська бурова компанія" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Макком-Груп" про стягнення 2 509 598 гривень. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем обов`язків з оплати вартості підрядних робіт отриманого за договором № 28-К від 04.06.2019.

Ухвалою суду від 10.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14.04.2020.

Ухвалою суду від 14.04.2020 відкладено підготовче засідання на 28.04.2020 та прийнято заяву позивача про збільшення позовних вимог, відповідно до якої ціна позову становить - 3 003 990,08грн. заборгованості. Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 28.04.2020 призначено розгляд справи на 14.05.2020р. Ухвалою суду від 14.05.2020р. підготовче засідання відкладено 21.05.2020. У судовому засіданні 21.05.2020 представникам сторін оголошено перерву до 26.05.2020, було запропоновано позивачу подати суду письмові пояснення, в яких висловити свою думку щодо врегулювання спору за участю судді.

Ухвалою суду від 26.05.20 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Макком-Груп" про врегулювання спору за участю судді. Закрито підготовче провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду по суті на 04.06.2020. Ухвалою суду від 04.06.2020 відкладено розгляд справи по суті на 18.06.2020. Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 18.06.2020 розгляд справи по суті відкладено на 30.06.2020.

07.05.2020 відповідач адресував суду відзив на позов (вх. 5882/20), у якому вказує, що поданий позов є передчасним, просить у позові відмовити.

26.05.2020 від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. 6445/20).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача повторно в судове засідання не з"явився, направив до суду електронною поштою без електронного цифрового підпису клопотання про відкладення розгляду справи. (вх. 7827/20 від 26.06.2020, вх. 7846/20 від 26.06.2020).

Відповідно до п. 8 ст. 42 ГПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи повинні бути скріплені електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Згідно з ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису. Усі процесуальні документи, які надаються до суду електронною поштою повинні бути скріпленні електронним цифровим підписом, відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Відповідно до вимог пункту 1.5.17 Інструкції з діловодства в господарських судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.02.2013 № 28 документи, отримані електронною поштою без електронного цифрового підпису або каналами факсимільного зв`язку, не належать до офіційних. У разі надсилання електронних документів без електронного цифрового підпису та факсограм необхідно надсилати також оригінал документа в паперовій формі.

Оригіналу документа в паперовій формі до суду від позивача не надходило.

Більше того, відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність/присутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України"). Роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Отже, надіслані позивачем та представником позивача клопотання про відкладення розгляду справи не відповідають вимогам вказаних норм кодексу, закону та положенню Інструкції.

Враховуючи викладене, суд зробив висновок про відмову в задоволенні зазначеного клопотання.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представника позивача, суд встановив наступне.

04.06.2019р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «Карпатська бурова компанія» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Макком-груп» укладено договір №28-К на будівництво свердловини №28-Кадобнянська Кадобнянського родовища, Південна ділянка (далі -«Договір»). ТОВ «Макком-груп» як замовник доручило ТОВ «Карпатська бурова компанія» як виконавцю виконати роботи по будівництву свердловини №28-Кадобнянська Кадобнянського родовища, Південна ділянка, яка знаходиться в с.Верхня Калуського району Івано-Франківської області, а ТОВ «МАККОМ-ГРУП» зобов`язалося прийняти та оплатити виконані роботи.

Відповідно до п.2.2. Договору замовник зобов`язується в порядку та на умовах, визначених Договором, приймати та оплачувати роботи, виконані підрядником належним чином та в строк.

Підрядник по домовленості з замовником може надавати додаткові послуги обладнанням та спецтехнікою, що оформляється окремими угодами (або додатками). ( п.2.3. Договору).

Договір набуває чинності з моменту його підписання Сторонами і діє до повного виконання роботи.(п.3.1 Договору)

Відповідно до п. 3.2.1. Договору початок робіт за даним Договором починається з дати підписання акту прийому-передачі земельної ділянки та початку виконання робіт для влаштування бурового майданчика підрядником, і, якщо дія даного Договору не припиняється достроково відповідно до п. 3.3., -Роботи продовжуються протягом часу, необхідного для завершення Робіт на визначених умовах згідно Додатку №3 цього Договору, а в частині розрахунків - до повного їх здійснення.

Для проведення робіт ТОВ «Карпатська бурова компанія» отримало від ТОВ «МАККОМ-ГРУП» в користування земельну ділянку площею 500 га згідно акту від 17.09.2019р.

Згідно п.8.1.1. Договору вартість виконаних підрядником робіт за Договором складає 12 509 598,00 грн в тому числі ПДВ - 2 084 933,00 грн.

Відповідно до п. 9.1. Договору фінансування робіт проводиться шляхом виплат авансових платежів на основі рахунків протягом всього терміну спорудження свердловини згідно Додатку №4, після закінчення свердловини і передачі її замовнику здійснюється підписання остаточного акту виконаних робіт та проводиться кінцевий розрахунок згідно даного акту. Форма акту виконаних робіт приведена в Додатку №9.

Пунктом 9.1.1.Договору передбачено, що підрядник після завершення будівництва свердловини і передачі її замовнику готує та передає на підпис замовника акт виконаних робіт згідно Додатку №9, що складаються на підставі Добових Рапортів підрядника та з врахуванням авансів виплачених протягом всього терміну спорудження свердловини.

Відповідно до п. 9.1.2. замовник підписує акт протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту його надання підрядником, при умові відсутності у замовника зауважень. Якщо замовник не погоджується з наданим актом він повинен протягом 5 (п`яти) робочих днів з дня його отримання надіслати підряднику письмове обґрунтування відмови підпису. Якщо замовник оспорює Акт виконаних робіт повністю або частково, то замовник у строки, визначені пунктом 9.1.2. в письмовій формі повідомляє підрядника про незгоду з підписанням акту виконаних робіт чи окремої її частини, з обов`язковим наданням ґрунтовних пояснень щодо причин незгоди та підписує Акт виконаних робіт в частині що не викликає заперечень, із застереженням "Не згідні з..." і сплачує тільки ту суму акту виконаних робіт, що не заперечується замовником. Замовник і підрядник терміново докладають зусиль щодо врегулювання і упорядкування тієї суми, що заперечується та після вирішення спору, вона підлягає оплаті упродовж 1 (одного) календарного дня з моменту вирішення суперечки та підписання додаткового акту виконаних робіт.

Згідно п.9.2.1. Договору розрахунки проводяться в безготівковій формі в національній валюті України, шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника.

Відповідно до п. 16.1. Договору свердловина вважається закінченою і підлягає передачі замовнику, після того як по ній виконані всі Роботи, передбачені Проектом буріння Свердловини та Планами Робіт. Завершення виконання Робіт підтверджується Актом прийому-передачі Свердловини.

Пунктом 16.2. Договору передбачено, що акт прийому передачі свердловини передається замовнику після надання всієї документації згідно з переліком документів включених в Справу Свердловини при передачі її Замовнику (Додаток №10) протягом 3 (трьох) робочих днів, після завершення останнього погодженого Плану робіт, в якому вказано про передачу Свердловини. У випадку заперечень у замовника проти підписання Акту прийому - передачі Свердловини, замовник зобов`язаний протягом 5 (п`яти) робочих днів надати підряднику мотивовану відмову або зауваження. Термін підписання відкладається до моменту усунення підрядником зауважень та недоліків

На виконання умов Договору ТОВ «Карпатська бурова компанія» за завданням ТОВ «Макком-груп" виконало роботи по будівництву свердловини №28-Кадобнянська, а ТОВ «Маккон-груп" прийняло дані роботи на загальну суму 12509598,00 грн.

Факт виконання робіт підтверджується Актом №1 від 17.12.2019р. який підписаний директором ТОВ «Макком-груп» М.Г.Крутенко та містить відтиск печатки товариства.

Згідно даного акту відповідач підтвердив, що роботи виконані позивачем в повному обсязі і відповідають вимогам замовника та підлягають оплаті . У вказаному Акті №1 від 17.12.2019 вказано найменування робіт та їх вартість, у тому числі п.1 зазначено ремонт та влаштування під`їздної дороги.

Внаслідок чого, після виконання всіх робіт позивачем та їх прийняття відповідачем виникла заборгованість по оплаті таких роботі в розмірі 2509598,00 грн.

Позивач надіслав відповідачу претензію ТОВ «Карпатська бурова компанія» про усунення порушень Договору з вимогою протягом десяти днів з моменту отримання претензії здійснити сплату боргу в розмірі 2509598,00 грн. Відповідач отримав претензію 14.02.2020р., однак не оплатив у встановлений строк заборгованість.

Станом на 28.02.2020 року заборгованість підприємства ТОВ «Макком-груп» перед ТОВ «Карпатська бурова компанія» по Договору становить 2509598,00 грн.

Доказів виконання зобов`язання по оплаті виконаних робіт у повному обсязі відповідачем не подано.

Враховуючи, що відповідачем не проведено оплату у повному обсязі, позивач провів нарахування відповідачу пені за прострочення виконання зобов`язання в розмірі 444535,70 грн., три проценти річних за прострочення виконання зобов`язання в розмірі 50156,38 грн.

Відповідач на підтвердження заперечень посилається на повідомлення від 11.03.2020р №11, про направлення 17 березня 2020 року на 10:00 год. представника ТОВ «Карпатська бурова компанія» в с.Верхня Калуського району Івано-Франківської області (за місцем знаходження свердловини №28-Кадобнянська Кадобнянського родовища, Південна ділянка) для обстеження (наявності чи відсутності виконання робіт «Ремонт та влаштування під`їзної дороги» згідно Додатку №2 п.1 до Договору №28-К від 04 06.2019р.(повідомлення міститься в матеріалах справи).

Відповідачем за участю представника с. Верхня Верхнянської сільської ради ОТГ Тимків І.С. без представника позивача, було обстежено земельну ділянку (за місцем знаходження свердловини №28-Кадобнянська Кадобнянського родовища, Південна ділянка) і встановлено відсутність виконання робіт «Ремонт та влаштування під`їзної дороги» згідно Додатку №2 п.1 до Договору №28-К від 04 06.2019р. укладеного між ТОВ «МАККОМ-ГРУП» та ТОВ «Карпатська бурова компанія» про, що було відображено у Акті обстеження земельної ділянки від 17.03.2020р. (Акт міститься в матеріалах справи).

Як свідчать матеріали справи, між сторонами у даній справі виникли правовідносини за договором підряду, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), Господарського кодексу України (далі - ГК України).

Згідно ч.1 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За змістом ч.1 ст.875 ЦК України, ч.1 ст.318 ГК України, п.4 Загальних умов, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За приписами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Отже, на Замовника законом покладений обов`язок прийняти належним чином виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт).

Частинами 1, 4 ст.882 ЦК України передбачено, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Тобто, законодавством передбачено можливість складання одностороннього акта, що спрямовано на захист інтересів підрядника, якщо замовник безпідставно відмовляється від належного оформлення прийняття виконаної роботи.

В матеріалах справи міститься примірник Акту №1 прийняття виконаних робіт по будівництву свердловин №28 Кадобнянська згідно Договору №28-К від 04.06.2019 від 17.12.2019, який містить відтиск печатки відповідача з підписом директора товариства Крутенко М.Г.. який відповідно до витягу з ЄДРПОУ є керівником товариства з 27.04.2012..

Відповідно до ст. 1 Закону України „Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію.

Згідно положень ч. ч. 1, 2 ст. 9 даного Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Таким чином, акт виконаних робіт №1 від 17.12.2019р. є первинним документом у розумінні Закону України „Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", оскільки він містить відомості про відповідну господарську операцію.

Відповідно до п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Мінфіну від 24.05.1995 р. №88, первинні документи для надання їх юридичної сили і доказовості повинні мати такі обов`язкові реквізити: назва підприємства, установи, від імені яких складений документ, назва документа, код форми, дата і місце складання, зміст господарської операції та її вимірники (у натуральному та вартісному виразі), посади, прізвища і підписи осіб, відповідних за дозвіл та здійснення господарської операції і складання первинних документів. Пунктом 2.5 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, передбачено, що документ має бути підписаний особисто, а підпис може бути скріплений печаткою.

Отже, суд доходить висновку, що у акті №1 від 17.12.19р. містяться відомості про відповідну господарську операцію.

При цьому, матеріали справи не містять зауважень щодо виконаних ТОВ "Карпатська бурова компанія" робіт чи щодо визначення їх вартості, не містять доказів відмови Замовника від договору чи відмови від підписання Акту виконаних робіт.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що Акт прийняття виконаних робіт №1 від 17.12.2019 (копію якого долучено до матеріалів справи) слід вважати погодженими зі сторони замовника, а роботи - виконаними та прийнятими останнім без зауважень відповідно до умов Договору, а відтак є підставою для здійснення розрахунків.

Пунктом 2 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України, відповідно до яких зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

В силу положень ст.846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Згідно ст.854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно п. 9.1. Договору фінансування робіт проводиться шляхом виплат авансових платежів на основі рахунків протягом всього терміну спорудження свердловин згідно Додатку №4, після закінчення свердловини і передачі її замовнику здійснюється підписання остаточного акту виконаних робіт та проводиться кінцевий розрахунок згідно даного акту

Поряд з цим, станом на час розгляду даної справи розрахунки за виконані роботи у повному обсязі не проведено.

З цього приводу слід зазначити, що договір підряду є оплатним, і обов`язку підрядника виконати певну роботу кореспондується обов`язок замовника цю роботу прийняти та оплатити. Таким чином, обов`язок відповідача як замовника по договору оплатити надані послуги виникає згідно з положеннями закону та умов договору.

Доказів оплати виконаних робіт в повному обсязі суду не надано.

Наявними в матеріалах справи доказами підтверджується порушення відповідачем зобов`язань за договором щодо своєчасної оплати отриманих послуг, а отже відповідач є таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором.

Відповідно до п. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Ч. 1 ст. 229 ГК України встановлено, що учасник господарських відносин у разі порушення ним грошового зобов`язання не звільняється від відповідальності через неможливість виконання і зобов`язаний відшкодувати збитки, завдані невиконанням зобов`язання, а також сплатити штрафні санкції відповідно до вимог, встановлених цим Кодексом та іншими законами.

Згідно ст. 549 ЦК України - неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно з ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

В свою чергу, договірні правовідносини між платниками та одержувачами грошових коштів щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань врегульовані Законом України Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, положеннями ст. 1 якого встановлено, що за прострочку платежу, платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Таким чином, в силу наведених норм права, пеня може бути стягнута лише в тому випадку, коли основне зобов`язання прямо забезпечено неустойкою в договорі, а також встановлено її розмір (встановлено за згодою сторін).

З огляду на те, що договір не містить положень, якими сторони визначили б розмір та базу нарахування пені, суд дійшов висновку про те, що позовна вимога про стягнення пені в розмірі 444535,70 грн є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Як вбачається з доданого до позову розрахунку, позивачем нараховані 3% річних в загальному розмірі 50156,38грн.

Здійснивши перерахунок 3% річних, пред`явлених до стягнення позивачем, судом встановлено, що розмір 3% річних складає 50156,38 грн. З наведених підстав, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Одночасно суд зазначає, що позивачем надано Акт обстеження земельної ділянки від 17.03.2020 , відповідно до якого встановлено відсутність виконання робіт, проте, суд не бере його до уваги, так як матеріали справи містять Акт прийняття виконаних робіт №1 від 17.12.2019 який є первинним документом , що у порядку ст.73 ГПК України, є доказом виконання робіт.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 ст.74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приписами ст.79 ГПК України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами 1, 2 ст.86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, суд визнає належним чином доведеним зі сторони позивача, а відповідачем не спростовано того, що ТОВ "Карпатська бурова компанія" було належним чином виконано свої зобов`язання за Договором № 28-К від 04.06.19, а тому суд дійшов висновку, що підрядні роботи за Договором є такими, що прийняті відповідачем, однак станом на дату розгляду справи не оплачені у повному обсязі. .

У зв`язку із наведеним, вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатська бурова компанія" про стягнення зі ТОВ "Макком-груп" основного боргу в розмірі 2509598,00грн. та 3 % річних у розмірі 50156,38грн. суд вважає обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

В частині стягнення 444535,70грн. пені відмовити через безпідставність.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у розмірі пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 38 396,32грн.

Керуючись нормами Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, статями 4, 13, 14, 20, 42, 46, 74, 76-80, 86, 91, 129, 165, 178, 202, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатська бурова компанія" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Макком-груп" про стягнення 3 003 990,08грн. задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Макком-Груп" вул. Галицька, буд. 126, кв. 27,м. Івано-Франківськ, ( ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатська бурова компанія", вул. Коломийська, буд. 72,с. Сопів, Коломийський район, Івано-Франківська область ( ) - 2 509 598,00грн. основного боргу, 3 % річних у розмірі 50 156,38грн. та 38396,32грн. судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

3. В частині стягнення 444 535,70грн. пені відмовити.

Відповідно до ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Згідно з ч.1 ст.256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно до п.4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк, визначений ст.256 Господарського процесуального кодексу України, продовжується на строк дії такого карантину.

Повне судове рішення складено 07.07.2020 року.

Суддя Шкіндер П.А.