ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2020 р. Справа№ 911/996/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Суліма В.В.

Ткаченка Б.О.

секретар судового засідання: Вайнер Є.І.

за участю представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 01.07.2020

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.04.2020

у справі № 911/996/20 (головуючий суддя - Саванчук С.О.)

за позовом ОСОБА_1

до приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни

про визнання протиправними дій, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.04.2020 відмовлено у відкритті провадження у справі № 911/996/20 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни про визнання протиправними дій, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі суд вказав, що спір належить розглядати в порядку адміністративного судочинства на підставі статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України як публічно-правовий, оскільки позивачем не зазначено та не заявлено основної вимоги відносно корпоративного спору, який пов`язаний зі спірними діями приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни, вимога про скасування реєстраційної дії пред`явлена безпосередньо до приватного нотаріуса і має самостійний характер та позов заявлений без основних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Волошкове поле" або його учасника.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Київської області у справі № 911/996/20 від 23.04.2020 скасувати та направити справу до Господарського суду Київської області для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм процесуального права.

Апелянт зазначає, що враховуючи суть спірних правовідносин та їх суб`єктивний склад, даний спір слід вирішувати в порядку господарського судочинства, оскільки звернення позивача до суду із даним позовом покликане необхідністю захисту його прав не у сфері публічно-правових відносин, а його корпоративних прав (управління юридичною особою), що виключає розгляд справи в порядку адміністративного судочинства.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було надано відзив на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2020 справу №911/996/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.04.2020 у справі №911/996/20 та справу призначено до розгляду на 17.06.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2020 розгляд справи №911/996/20 відкладено на 01.07.2020 та зобов`язано ОСОБА_1 надати до суду оригінал позовної заяви (вх. № 1010/20 від 21.04.2020) повернутий Господарським судом Київської області Петрову Павлу Євгеновичу.

Явка представників сторін

Відповідач у судове засідання, призначене на 01.07.2020, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням, наявним у матеріалах справи.

Враховуючи положення частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на те, що явка відповідача обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у відсутність зазначеного представника за наявними у справі матеріалами.

Позиції учасників справи

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 01.07.2020 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до Господарського суду Київської області для продовження розгляду.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Київської області з позовною заявою до приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни про визнання протиправними дій, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії.

В обгрунтування своїх вимог позивач вказав, що 17.04.2020 приватним нотаріусом Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галиною Михайлівною здійснено реєстраційну дію №0005865 щодо ТОВ «Волошкове поле», на підставі якої внесено зміни до складу засновників (учасників) ТОВ «Волошкове поле», а саме: ОСОБА_2 виключений зі складу засновників, а ОСОБА_3 включено до переліку засновників.

Позивач зазначив, що відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі реєстраційної дії приватного нотаріуса не відповідають критеріям достовірності, а відтак, впливатимуть на законність рішень загальних зборів засновників (учасників) товариства, що порушує права позивача на управління товариством.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.04.2020 відмовлено у відкритті провадження у справі № 911/996/20 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни про визнання протиправними дій, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі суд вказав, що спір належить розглядати в порядку адміністративного судочинства на підставі статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України як публічно-правовий, оскільки позивачем не зазначено та не заявлено основної вимоги відносно корпоративного спору, який пов`язаний зі спірними діями приватного нотаріуса Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галини Михайлівни, вимога про скасування реєстраційної дії пред`явлена безпосередньо до приватного нотаріуса і має самостійний характер та позов заявлений без основних вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Волошкове поле" або його учасника.

Проте, Північний апеляційний господарський суд не погоджується із висновками суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження у справі, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних і суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Можна зробити висновок, що юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

04.07.2007 Броварською районною державною адміністрацією Київської області здійснено державну реєстрацію юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Волошкове поле» (код ЄДРПОУ - 35125172).

На підставі рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Волошкове поле», оформлене протоколом № 04 від 08.02.2013, прийнято рішення про збільшення розміру статутного капіталу ТОВ «Волошкове поле». На підставі вказаного рішення розмір часток учасників став наступним: ОСОБА_1 , розмір частки - 1 600 000 грн., що становить 33,33 % статутного капіталу товариства; ОСОБА_2 , розмір частки - 1 600 000 грн., що становить 33,33 % статутного капіталу товариства; ОСОБА_4 , розмір частки - 1 600 000 грн., що становить 33,33 % статутного капіталу товариства.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 помер.

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебувала справа № 753/2218/19 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , треті особи: 16 державна нотаріальна контора м. Києва, третя особа: АТ "Ощадбанк", третя особа: ПАТ "Фінансова ініціатива", третя особа: ПАТ "Альфа Банк", третя особа: ПАТ "Фідобанк", третя особа: ПАТ "Юнекс Банк", третя особа: Приватбанк, третя особа: ПАТ "Банк Контракт", третя особа: пат "ОТП Банк", третя особа: Банк Михайлівський, третя особа: ПАТ "ПУМБ", третя особа:-ПАТ "Банк Форвард", третя особа: ОСОБА_7 , третя особа: ПАТ "Альфа - Банк", третя особа: ПРИВАТБАНК, третя особа: ПАТ Банк "Контракт", третя особа: ПАТ "ОТП Банк", третя особа: ПАТ "Правекс - Банк", третя особа: ПАТ "Платинум Банк", третя особа: ПАТ "Банк Михайлівський", третя особа: ПАТ "Дельта Банк", третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 17.10.2019 у справі № 753/2218/19 затверджено мирову угоду та провадження у справі закрито.

У вказаній ухвалі про затвердження мирової угоди зазначено:

« 1. ОСОБА_3 та ОСОБА_6 визнають факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженки с. Піски, Бобровицького району, Чернігівської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Кашперівка, Тетіївського району, Київської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис №867, зареєстрований 22.09.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, у період з 01.06.2010 по 20.09.2015.»

17.04.2020 приватним нотаріусом Київського обласного нотаріального округу Теплюк Галиною Михайлівною здійснено реєстраційну дію щодо ТОВ «Волошкове поле», а саме: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 17.04.2; Теплюк Галина Михайлівна ; Приватний нотаріус Теплюк Г.М.; зміна складу або інформації про засновників.

На підставі вказаної реєстраційної дії внесено зміни до складу засновників (учасників) ТОВ «Волошкове поле», а саме: ОСОБА_2 виключений зі складу засновників (учасників), а ОСОБА_3 включено до переліку засновників (учасників).

Позивач вказує, що, оскільки ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 17.10.2019 у справі № 753/2218/19 встановлено факт спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_2 в період з 01.06.2010 по 20.09.2015, тому внесені ОСОБА_2 на виконання рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Волошкове поле», оформлене протоколом № 04 від 08.02.2013, грошові кошти у розмірі 1 000 000 гривень є спільною сумісною власністю ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Відтак, ОСОБА_5 має право на частку в статутному капіталі ТОВ «Волошкове поле» в межах 1/2 від грошових коштів у розмірі 1 000 000 гривень, внесених ОСОБА_2 на виконання рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Волошкове поле», оформлене протоколом № 04 від 08.02.2013.

На думку ОСОБА_1 , відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі реєстраційної дії № 0005865 від 17.04.2020 не відповідають критеріям достовірності, що суперечить положенням Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Вказане призводить або в майбутньому призведе до порушення його корпоративних прав на управління товариством.

Позивач наголосив, що має можливість реалізувати своє право на управління товариством, за умови присутності на загальних зборах осіб, які мають кількість голосів, пропорційну до розміру їх частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом. Крім того, загальні збори будуть належним чином скликані та проведені за умови, що відомості в Єдиному державному реєстрі щодо ТОВ «Волошкове поле», зокрема, розмір часток в статутному капіталі його учасників відповідає дійсності.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; справи у спорах, що виникають з правочинів щодо акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав в юридичній особі, крім правочинів у сімейних та спадкових правовідносинах; й інші справи у спорах між суб`єктами господарювання (частина перша статті 20 Господарського процесуального кодексу України).

Аналізуючи норми права, можна зробити висновок, що на час звернення з позовом до суду у Господарського процесуального кодексу були чітко передбачені категорії корпоративних спорів, які мали розглядатися за правилами господарського судочинства. До таких віднесено і справи за спорами учасників, які вибули із товариства.

Частинами 1, 3 статті 167 статті 280 Господарського кодексу України визначено, що корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Отже, корпоративним є спір щодо створення, діяльності, управління та припинення юридичної особи - суб`єкта господарювання, якщо стороною у справі є учасник (засновник, акціонер, член) такої юридичної особи, у тому числі й той, який вибув.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Згідно з частиною 1 статті 5 Закону України "Про товариства з обмеженою відповідальністю та додатковою відповідальністю" учасники товариства мають такі права: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства; 2) отримувати інформацію про господарську діяльність товариства; 3) брати участь у розподілі прибутку товариства; 4) отримати у разі ліквідації товариства частину майна, що залишилася після розрахунків з кредиторами, або його вартість.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою відповідальністю та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: перелік засновників та учасників (крім учасників громадських організацій, акціонерних товариств, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, благодійних фондів та політичних партій) юридичної особи: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), серія та номер паспорта, якщо засновник - фізична особа; найменування, країна резидентства, місцезнаходження та ідентифікаційний код, якщо засновник - юридична особа; відмітка про закінчення повноважень засновника громадського формування у зв`язку з державною реєстрацією.

Отже, учасник має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, відомості про які внесені в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підриємців та громадських формувань.

Враховуючи зазначене вище, колегія суддів вказує, що відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підставі реєстраційної дії № 0005865 від 17.04.2020 стосовно ТОВ «Волошкове поле» впливає на корпоративні права позивача щодо управління товариством, а тому даний спір має приватно-правовий характер.

На переконання суду апеляційної інстанції, звернення позивача до суду із позовом є захистом прав не у сфері публічно-правових відносин, а корпоративних прав (управління юридичною особою), що виключає розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства. Відтак, враховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад, даний спір необхідно вирішувати в порядку господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у Постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №756/10182/16-ц, від 19.06.2019 у справі №814/1754/16, від 04.09.2018 у справі №904/5857/17, від 05.02.2019 у справі №805/2562/15-а, від 04.09.2018 у справі №904/5857/17.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Київської області від 23.04.2020 у справі № 911/996/20 підлягає скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії прийняття позовної заяви.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з частиною 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, ухвала Господарського суду Київської області від 23.04.2020 у справі № 911/996/20 підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Судові витрати за подання апеляційної скарги підлягають розподілу судом першої інстанції за результатами вирішення спору по суті.

Керуючись статтями 129, 255, 269, 270, 271, пунктом 6 частини 1 статті 275, статтями 280, 282, 283 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 23.04.2020 у справі № 911/996/20 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 23.04.2020 у справі № 911/996/20 скасувати.

3. Матеріали справи №911/996/20 направити до Господарського суду Київської області для продовження розгляду зі стадії прийняття позовної заяви.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 06.07.2020.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді В.В. Сулім

Б.О. Ткаченко