ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2020 р. Справа№ 911/721/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Агрикової О.В.

Чорногуза М.Г.

при секретарі судового засідання Найченко А.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019

у справі № 911/721/19 (суддя Чонгова С.І.)

за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

до Фізичної особи-підприємця Слончак Наталії Володимирівни

про стягнення 351 340,72 грн

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі - АТ «Київоблгаз», позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Слончак Наталії Володимирівни (далі - ФОП Слончак Н.В., відповідач) про стягнення 351 340,72 грн, з яких 348 103,79 грн заборгованості по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та 3 236,93 грн вартості робіт щодо проведення експертизи лічильника.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем вимог підпункту 3 пункту 1 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільчих систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 30.09.2015 № 2494 (далі - Кодекс ГРС) у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (далі - ЗВТ), про що позивачем складено акт про порушення від 24.09.2018 № 4132 та здійснено розрахунок за спожитий газ по потужності встановленого, неопломбованого газового обладнання за період з 24.03.2018 до 04.10.2018 на суму 348 103,79 грн, а також виставлено рахунок за проведення експертизи побутового лічильника на суму 3 236,93 грн.

Рішенням Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі № 911/721/19 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що здійснюючи розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, позивач визначив неправильний період, оскільки не взяв до уваги акт перевірки стану обліку природного газу у споживача від 04.09.2018; позивачем не дотримано встановленого порядку повідомлення відповідача щодо оплати робіт з проведеної експертизи, а тому у відповідача не виник обов`язок оплатити такі роботи.

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, АТ «Київоблгаз» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції прийняте за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилався на те, що судом залишено поза увагою факт доведеності порушення у вигляді наявності несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника), виявленого 24.09.2018 представниками позивача на об`єкті відповідача, та на ту обставину, що останнім не надано для огляду суду першої інстанції оригіналу акту від 04.09.2018, який судом витребовувався і який відповідно до положень Кодексу ГРС повинен був бути у відповідача; матеріалами службової перевірки належним чином встановлені та підтверджені факти неправомірної поведінки працівника АТ «Київоблгаз» ОСОБА_2, яка разом з іншими підлеглими організувала складання підроблених та фіктивних актів обстеження і проведення опломбування, зокрема, акту від 04.09.2018; судом не здійснено належної оцінки наданих позивачем доказів, у тому числі матеріалів службового розслідування від 24.10.2018 та пояснень свідка ОСОБА_1 ; факт втручання в роботу ЗВТ підтверджується проведеною експертизою ЗВТ в умовах лабораторії та повністю доведено представником позивача в судових засіданнях; у супровідному листі №КУ14-СЛ-15711-1218 від 21.12.2018, яким були направлені відповідачеві рахунки на оплату, допущено технічну помилку в написанні дати рахунку, однак, це не може свідчити про те, що відповідач не був ознайомлений з вказаним рахунком, адже іншої експертизи по вказаному об`єкту не проводилось.

Відповідач скористався своїм правом, наданим статтею 263 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області - без змін.

Заперечуючи проти задоволення апеляційної скарги, відповідач вказував на недоведеність позивачем обставин, які мають значення для справи і на які він посилається як на підставу своїх вимог; позивач безпідставно покладає обов`язок з надання доказової бази на підтримку заявленого позову на відповідача; у позовній заяві та апеляційній скарзі позивач використав дані котла опалювального «Digital - 32 BF» (Фірма Expert) - 1 од. та плити газової побутової ПГ-4 - 2 од., проте у додатку № 4, який додано позивачем до відповіді на відзив від 16.05.2019, містяться інші дані про газоспоживаюче обладнання та вузол обліку; документи, на яких апелянт AT «Київоблгаз» будує свої вимоги до ФОП Слончак Н.В. не містять даних про втручання у відліковий механізм, його пошкодження чи коригування; комісія AT «Київоблгаз» в Акті експертизи лічильника №3054е від 04.10.2018, поряд з встановленням цілісності відлікового механізму (п.1.2.) у висновках комісії вказує на виявлені втручання; у вказаному Акті експертизи лічильника не наведено висновку про викривлення показів лічильника, а навпаки, зазначено, що лічильник герметичний і відносна похибка в межах допустимих (п. 2.3.); у вказаному Акті експертизи лічильника наведено дані довідки про непридатність засобу вимірювальної техніки №50/К-3054е, однак до позовної заяви додано довідку ДП «Київоблстандартметрологія» за №Д50М3054е-18; позивачем не доведено несанкціонованого втручання в лічильник, пломбування лічильника охоронними пломбами, не надано документів про передання відповідачеві охоронних пломб на відповідальне збереження, не дотримано процедури фіксування порушення та проведення експертизи лічильника; лічильник був прийнятий до експлуатації без охоронних пломб АТ «Київоблгаз», які на відповідальне збереження споживачеві ФОП Слончак Н.В. не передавались; представник Оператора ГРМ під час складання акта про демонтаж лічильника газу від 27.09.2018 не склав протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, чим порушено п. 2 Розділу 10 Глави X Кодексу ГРМ; не зважаючи на зафіксовані 24.09.2018 Оператором ГРМ порушення, кваліфіковані як підроблення пломб заводу-виробника та їх невідповідність встановленим нормам заводу-виробника, представники завода-виробника до експертизи не залучались та експертиза була проведена комісією Оператора ГРМ, хоча у такому випадку, виходячи зі змісту зафіксованого порушення, експертиза мала бути проведена суб`єктом судово-експертної діяльності, діяльність якого регулюється Законом України «Про судову експертизу»; враховуючи судову практику та вимоги Кодексу ГРМ, складання Акта про порушення без споживача є недопустимим; особа, вказана в акті про порушення (бармен) згідно умов трудового договору (додаток № 4 до позовної заяви) не є представником власника у розумінні Кодексу ГРМ та актів цивільного законодавства, тому акт про порушення є неналежним доказом у справі; матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б підтверджували те, що внаслідок втручання в конструкцію лічильника настали наслідки у вигляді спотворення даних обліку газу.

Також, на думку відповідача, доводи апелянта про недійсність акту перевірки стану обліку природного газу споживача від 04.09.2018, згідно якого опломбовано опалювальний котел на об`єкті споживача, не заслуговують на увагу, оскільки копія такого акту була надана відповідачеві самим позивачем на адвокатський запит, тобто жодного скасування цього акта (визнання недійсним) не відбулось; висновок службового розслідування від 24.10.2018 є внутрішнім документом підприємства, яким встановлюються певні факти та обставини виявлення в діях та бездіяльності підпорядкованих працівників порушень саме трудової дисципліни, що не впливає на права та обов`язки ФОП Слончак Н.В., як споживача послуг, які надаються AT «Київоблгаз» і не мають жодного доказового значення у даній справі та доводять протиправність дій працівників AT «Київоблгаз», які не знають своїх посадових обов`язків та використовують на об`єктах споживачів власне списані охоронні пломби, які потім видають за підроблені і складають акти про порушення; Акт перевірки стану обліку природного газу від 04.09.2018 є двостороннім документом і не може бути визнаний фіктивним за ініціативою АТ «Київоблгаз» в односторонньому порядку.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.09.2019 рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 скасовано, прийнято нове рішення, яким позовні вимоги задоволено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.12.2019 касаційну скаргу ФОП Слончак Н.В. задоволено частково, постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.09.2019 у справі №911/721/19 скасовано, справу № 911/721/19 направлено на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

Скасовуючи рішення суду апеляційної інстанції, Верховний Суд зазначив, що апеляційний господарський суд на підставі належних та допустимих доказів не встановив, чим підтверджується викривлення даних обліку природного газу та не дослідив таких складових вказаного порушення, як протиправне втручання в його роботу з боку відповідача, наявність викривлення даних обліку природного газу та відповідного причинно-наслідкового зв`язку між втручанням і викривленням обліку; суд апеляційної інстанції не надав належної правової оцінки експертизі лічильника газу в частині встановлених експертизою порушень щодо цілісності заводської пломби, цілісності відлікового механізму та з урахуванням зауважень відповідача, викладених у численних поясненнях, наявних в матеріалах справи, та у сукупності з дослідженням інших доказів, долучених до матеріалів справи, достеменно не встановив, що виявлені під час експертизи порушення мають своїм наслідком викривлення даних обліку природного газу; не встановивши обставини справи, що мають істотне значення для вирішення спору, апеляційний господарський суд дійшов передчасного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 13.01.2020 апеляційну скаргу АТ «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі №911/721/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Агрикової О.В., Чорногуза М.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2020 апеляційну скаргу АТ «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі №911/721/19 прийнято до провадження вищевказаним складом суду та призначено до розгляду на 18.03.2020.

17.03.2020 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтоване неможливістю забезпечити явку свого представника у судове засідання у зв`язку з запровадженням карантину задля попередження запобігання поширенню коронавірусу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 зі змінами від 16.03.2020 №215 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12 березня 2020 до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин.

Враховуючи рекомендаційний лист Ради суддів України від 16.03.2020 № 9рс-186/20 щодо встановлення на період з 16.03.2020 до 03.04.2020 особливого режиму роботи судів України, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2020 розгляд апеляційної скарги АТ «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі №911/721/19 призначено на 09.04.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №239 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211. Зокрема, карантин продовжено до 24.04.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2020 повідомлено учасників провадження, що розгляд апеляційної скарги 09.04.2020 не відбудеться, наступне судове засідання призначено на 27.05.2020, доведено до відома учасників апеляційного провадження, що їх участь у судовому засіданні не є обов`язковою та нез`явлення їх представників в судове засідання не є перешкодою розгляду апеляційної скарги по суті.

26.05.2020 на електронну пошту Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з введенням в Україні карантину через спалах у світі коронавірусу.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2020 розгляд апеляційної скарги АТ «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі № 911/721/19 відкладено на 01.07.2020.

01.07.2020 на електронну пошту Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з введенням в Україні карантину через спалах у світі коронавірусу.

У судове засідання апелянт явку свого уповноваженого представника повторно не забезпечив, про день, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

Розглянувши подане позивачем клопотання про відкладення розгляду справи, обговоривши питання щодо можливості розгляду апеляційної скарги за відсутності його представника, явка якого у судове засідання обов`язковою не визнавалась, враховуючи, що наявні в матеріалах справи докази є достатніми для вирішення спору у даній справі без заслуховування його пояснень, а у поданому клопотанні позивач не зазначає причин, які безпосередньо перешкоджають йому забезпечити явку свого представника у судове засідання, тоді як саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів, колегія суддів, порадившись на місці, ухвалила відмовити у задоволенні вказаного клопотання позивача та здійснити розгляд скарги за його відсутності.

Відповідна правова позиція з процесуального питання щодо можливості перегляду судового рішення у період дії карантину за відсутності учасників справи, повідомлених належним чином, викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.05.2020 у справі №908/2323/19.

До того ж, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що адвокат має можливість брати участь у судовому засіданні поза межами суду дистанційно - у режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису, зокрема, за допомогою сервісу «EASYCON».

Крім того, колегія суддів зазначає, що учасники апеляційного провадження, з метою реалізації принципів змагальності та диспозитивності (ст. ст. 13, 14 ГПК України) не позбавлені можливості до дня судового засідання, уникаючи безпосереднього відвідування установи суду, подати свої вмотивовані письмові пояснення, скориставшись засобами електронного зв`язку задля дотримання своєчасного розгляду апеляційної скарги як елементу права на справедливий суд.

У судовому засіданні представник відповідача вимоги апеляційної скарги не визнав, доводи, на яких вона ґрунтується вважає безпідставними, а оскаржуване рішення законним, у зв`язку з чим просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу позивача - без задоволення.

01.07.2020 в судовому засіданні колегією суддів було оголошено вступну та резолютивну частини постанови господарського суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 01.01.2016 ФОП Слончак Н.В. підписано заяву-приєднання №09426332CGCP016 до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим), яким остання приєдналась до умов типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП №2498 від 30.09.2015 (далі - договір), за умовами якого АТ «Київоблгаз» (оператор ГРМ) зобов`язується надати ФОП Слончак Н.В. (споживачеві) послугу з розподілу природного газу, а споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором.

Підписуючи заяву-приєднання до умов договору розподілу природного газу, споживач погодилася із усіма додатками до типового договору розподілу природного газу, у тому числі щодо назви та опису об`єкта, його адреси, параметрів вузла обліку, розрахунком втрати і витрат природного газу, переліком точок комерційного обліку споживача. Відповідно до акта розмежування балансової належності газових мереж та споруд на них і експлуатаційної відповідальності сторін враховано, що на об`єкті споживача встановлено: побутова газова плита - 2 одиниці, опалювальний котел, лічильник газу (а.с. 115-116, т. 1).

Відповідно до акта прийняття до експлуатації лічильника та газопроводів від 21.12.2017, складеного за участю монтажної організації - ТОВ фірма «Літа», представника Васильківського ФЕГГ ВАТ «Київоблгаз» та ФОП Слончак Н.В., замінено лічильник газу і встановлено інший - Elster BK-G6, заводський номер № 10811763. Згідно даних акту: дата повірки вказаного лічильника 17.01.2017, клеймо повірки 19.05.2017, а у схемі монтажу відображено наявність, крім лічильника, котла Digital 32 BF Р-32 кВт - 1 шт., ПГ4 - 2 шт. (а.с. 117, т. 1).

Пунктом 2.3 договору визначено, що при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом ГРС. Позивач зобов`язується вносити зміни та оновлювати інформацію, що розміщена на його сайті, зокрема, чинну редакцію тексту цього договору та Кодексу газорозподільних систем.

За умовами пунктів 5.1, 5.2 договору, облік (у тому числі приладовий) природного газу, що передається позивачем та споживається відповідачем на межі балансової належності об`єкта відповідача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем. Визначення об`єму розподілу та споживання природного газу по відповідачу здійснюється на межі балансової належності між позивачем та відповідачем на підставі даних комерційного вузла обліку (лічильника газу), визначеного в заяві-приєднанні, та з урахуванням регламентних процедур, передбачених Кодексом газорозподільних систем та цим договором.

Згідно з пунктом 7.2 договору, оператор ГРМ, зокрема, має право перевіряти роботу комерційного вузла обліку (лічильника газу), у тому числі встановленого на об`єкті споживача, у порядку, визначеному Кодексом газорозподільних систем.

Відповідно до пп. 4, 5, 7 п. 7.4 договору відповідач взяв на себе зобов`язання забезпечувати безперешкодний доступ на власні об`єкти чи земельну ділянку представникам позивача за їх службовими посвідченнями для виконання ними службових обов`язків; не допускати несанкціонованого відбору природного газу та дотримуватись інших вимог цього договору та Кодексу газорозподільних систем.

Договір укладається на невизначений строк (пункт 12.1 договору).

З матеріалів справи вбачається, що 24.09.2018 за адресою: АДРЕСА_1, кафе «ІНФОРМАЦІЯ_1», представники позивача виявили порушення пункту 1.3 Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювання техніки (ЗВТ) (комерційного ВОГ, зокрема, лічильник газу); встановлено, що охоронні пломби турбіон R22153534 та стікерна пломба № 9744701 мають ознаки підроблення та не відповідають нормам заводу виробника, про що складено акт порушення від 24.09.2018 № 4132 (а.с. 29, т. 1), який підписаний без зауважень робітником відповідача барменом ОСОБА_3 (трудовий договір від 25.07.2018) та представниками позивача.

27.09.2018 оператор ГРМ здійснив перевірку стану обліку природного газу у споживача, за результатами якої проведено роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу, взамін встановлено перемичку лічильника газу - «байпас», про що складено акт демонтажу лічильника газу для проведення експертизи, з повідомленням відповідача про час та місце її проведення, акт про усунення порушення від 27.09.2018 та акт перевірки стану облікового природного газу споживача, в якому зазначено, що розрахунок за спожитий газ буде вестись згідно Кодексу ГРС з 16 год. 10 хв. до монтажу лічильника газу, вказані акти були підписані відповідачем особисто без зауважень (а.с. 30-32, т. 1).

У зв`язку з встановленим порушенням, 04.10.2018 оператором ГРМ припинено газопостачання споживачу, що підтверджується актом відключення об`єкту (газових приладів), складеним у присутності ФОП Слончак Н.В., яка від підписання акту відмовилася (а.с. 33, т. 1).

Як вбачається з акту експертизи лічильника газу від 04.10.2018 №3054е, комісією за участю представників лабораторії з повірки АТ «Київоблгаз», ДП «Киїоблстандартметрологія» та споживача проведено експертизу лічильника газу ВК-G заводський номер 10811763, фірма «Premagas s.r.o.», дата виготовлення 01.02.2017, що належить ФОП Слончак Н.В., за результатами якої встановлено, що під час відкриття опломбованого пакету виявлено експертизний лічильник без пломби на корпусі відлікового механізму в місці пломбування; свинцева пломба з відтиском цифри « 14» в верхній частині пломби виявлено в опломбованому пакеті разом з експертизним лічильником; виявлена пломба не відповідає року випуску лічильника; корпус відлікового механізму не зафіксований в місці пломбування ні пломбою, ні втулкою; пломба бар`єр з написом ПАТ «Київоблгаз» № 9744701 візуально відрізняється від оригіналу (за кольором та розміром) та матеріалом; також в опломбованому пакеті було виявлено пломбу турбіон № R22153534 з написом АТ «Київоблгаз»; стікерну пломбу № 9744701 опломбовано стікерною пломбою В12389500; пломба турбіон №R22153534 опломбована стікерною пломбою В12389501 для подальшої експертизи на заводі-виробника; пломби опечатані в поліетиленовий пакет (файл); пошкоджене гальванічне покриття в місці пломбування на кронштейні кріплення відлікового механізму; відліковий механізм без механічних пошкоджень; відліковий механізм знімався. Висновок комісії: виявлено втручання.

04.10.2018 представники позивача склали технічний акт 3054е (140) на лічильник газу щодо оцінки його ремонтопридатності. При цьому встановлено, що лічильник газу BK T G, заводський № 10811763, виробник Elster s.r.o. (фірма «Premagas s.r.o.») не може бути відремонтований в умовах лабораторії, що також підтверджується довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 04.10.2018 № Д50М3054е-18.

11.12.2018 позивач повідомив споживача про засідання комісії з розгляду акта № 4132, що підтверджується поштовою квитанцією від 11.12.2018.

20.12.2018 відбулося засідання комісії з розгляду акта № 4132, на якому комісія вирішила задовольнити акт №4123, у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та розрахувати спожитий газ по потужності встановленого, неопломбованого газового обладнання з 24.03.2018 до 04.10.2018 (протокол № 59), а саме, за наступним обладнанням та його технічними характеристиками: найменування обладнання ПГ-4; кількість обладнання - 2; номінальна потужність 1,2 куб.м; кіл. год. 4 661,00; 11 186,4 куб.м; котел «Expert-32»; кількість обладнання - 1; номінальна потужність 3,69 куб.м; 16576,09623 куб.м.

Комісією АТ «Київоблгаз» складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартість, а також технічний розрахунок спожитого газу в період з 24.03.2018 (12.00 год.) до 04.10.2018 (17.00 год.) та опис розрахунку, відповідно до яких споживачеві нараховано 348 103,79 грн вартості необлікованого об`єму природного газу.

21.12.2018 позивачем сформовано рахунок на оплату вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу згідно акту розрахунку у розмірі 348 103,79 грн та рахунок № 3054 за проведення експертизи побутового лічильника на суму 3 236,93 грн, які направлені споживачеві супровідним листом (поштова квитанція від 21.12.2018), однак, споживач відмовився від їх отримання у відділенні поштового зв`язку, у зв`язку з чим розрахункові документи були повернуті відправнику з відміткою «за закінченням строку зберігання».

Посилаючись на порушення відповідачем вимог підпункту 3 пункту 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та наявністю в останнього обов`язку по відшкодуванню завданих цим порушенням збитків, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності та враховуючи вимоги чинного законодавства, а також вказівки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.12.2019 у справі № 911/721/19, які в силу ч. 1 ст. 316 ГПК України є обов`язковими для суду апеляційної інстанції під час нового розгляду справи, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, однак з мотивів, викладених у даній постанові.

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем, зокрема умови забезпечення комерційного, у тому числі, приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об`ємів і обсягів в передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі, в розрізі суб`єктів природного газу визначені Кодексом ГРС, затвердженим постановою НКРЕКП № 2494 від 30.09.2015.

Відповідно до пункту 3 глави 1 розділу І Кодексу ГРС дія цього Кодексу поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників.

Згідно з пунктом 1 глави 6 розділу X Кодексу ГРС, власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ).

Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС визначено, що вузол обліку природного газу / вузол обліку / ВОГ - сукупність засобів вимірювальної техніки, зокрема лічильник газу або звужуючий пристрій, та допоміжних засобів, призначених для вимірювання, реєстрації результатів вимірювання та розрахунків об`єму природного газу, зведених до стандартних умов, визначених законодавством.

Відповідно до пункту 2 глави 2 розділу І Кодексу ГРС, оператор ГРМ відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу.

Пунктом 5 глави 5 розділу ІІІ Кодексу ГРС передбачено, що для належного виконання оператором ГРМ функції щодо забезпечення гарантованого рівня надійності, безпеки, якості та величини тиску газу, запобігання можливим витокам газу та недопущення аварійних ситуацій споживач зобов`язаний забезпечити доступ на власні об`єкти представникам оператора ГРМ за їх службовими посвідченнями для виконання службових обов`язків, в тому числі і для перевірки, повірки та/або експертизи комерційного вузла обліку (лічильника газу), а також перевірки показань лічильників газу.

В силу пункту 1 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, у разі виявлення у споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення; у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються; акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення; за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу) (п. 1.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС).

Відповідно до пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

Згідно з пунктом 10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.

Підпунктом 1 пункту 1 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС визначено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за номінальною потужністю газового обладнання споживача (несанкціонованого споживача) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Як було зазначено вище, 24.09.2018 під час проведення працівниками позивача перевірки стану обліку природного газу на об`єкті відповідача (Київська область, м. Васильків, вул. Тракторна, буд. 37) було виявлено порушення Кодексу ГРС, яке кваліфікується як несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювання техніки (лічильника газу), а саме, пломби мали ознаки підроблення. Даний факт був зафіксований у відповідних актах та підтверджений експертизою лічильника.

Акт про порушення №4132 від 24.09.2018 та акти від 27.09.2018 підписані представником/відповідачем без зауважень та заперечень, тобто останній не скористався своїм правом щодо можливості надання пояснень, заперечень, зауважень та доказів на спростування наведених в них обставин.

Крім того, обставини виявлення на об`єкті споживача несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, демонтаж лічильника для проведення експертизи та засідання комісії зафіксовані за допомогою відео-знімального пристрою.

Електронні носії відеозйомки долучені позивачем до матеріалів справи, а відтак, в силу ч. 1 ст. 73 ГПК України такі носії є доказами, що підтверджують доводи позивача про тип та марку засобу вимірювальної техніки (лічильника газу) на об`єкті споживача на момент здійснення перевірки, наявність на ньому охоронних і стікерних пломб та їх стан на цей період, і водночас, спростовують доводи відповідача про недоведеність позивачем обставин справи, на які останній посилався в обґрунтування позовних вимог.

Колегія суддів відхиляє твердження відповідача щодо невідповідності найменування газового обладнання, лічильника, номінальної потужності обладнання, оскільки такі спростовуються поданими позивачем електронними носіями відеофіксації, паспортом лічильника, актами перевірки стану обліку природного газу у споживача від 20.12.2017, 30.01.2018, 19.02.2018, актом прийняття до експлуатації лічильника та газопроводів від 21.12.2017, схемою монтажу та технічними характеристиками котла (а.с. 23-26, 112-122, а.с. 170 зворот, т. 1).

Разом з тим, колегія суддів враховує, що за визначенням пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 28.12.2019 у даній справі, зі змісту пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС вбачається, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу шляхом пошкодження пломб, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 31.07.2019 у справі №904/4030/18, від 12.02.2020 у справі №922/1850/19.

Отже, з огляду на наведені законодавчі положення, для здійснення нарахування позивачем відповідачеві необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу потрібно було встановити факт втручання в роботу ЗВТ, а також факт викривлення даних обліку природного газу внаслідок втручання в конструкцію лічильника.

Передаючи дану справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, Верховний Суд наголосив на необхідності надання належної правової оцінки експертизі лічильника газу в частині встановлених експертизою порушень щодо цілісності заводської пломби, цілісності відлікового механізму та з урахуванням зауважень відповідача, викладених у численних поясненнях, наявних в матеріалах справи, та у сукупності з дослідженням інших доказів, долучених до матеріалів справи.

Відповідно до абзацу 16 пункту 4 глави 1 розділу I Кодексу ГРС експертиза засобу вимірювальної техніки / експертиза пломб - комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання.

Як вбачається з Акту експертизи лічильника газу №3054е від 04.10.2018 комісією для проведення експертизи встановлено наступне:

1. Результати зовнішнього огляду лічильника газу:

1.1. Цілісність заводської пломби та повірчого тавра

Під час відкриття опломбованого пакету було виявлено експертизний лічильник без пломби на корпусі відлікового механізму в місці пломбування. Свинцева пломба з відтиском цифри « 14» в верхній частині пломби виявлено в опломбованому пакеті разом з експертизним лічильником. Виявлена пломба не відповідає року випуску лічильника. Корпус відлікового механізму не зафіксований в місці пломбування ані пломбою, ані втулкою. Пломба бар`єр з написом ПАТ «Київоблгаз» №9744701 візуально відрізняється від оригіналу (за кольором та розміром) та матеріалом. Також в опломбованому пакеті було виявлено пломбу турбіон №R22153534 з написом ПАТ «Київоблгаз». Стікерну пломбу №9744701 опломбовано стікерною пломбою В12389500. Пломба турбіон №R22153534 опломбована стікерною пломбою В12389501 для подальшої експертизи на заводі-виробника. Пломби опечатані в поліетиленовий пакет (файл).

1.2. Цілісність відлікового механізму

Пошкоджене гальванічне покриття в місці пломбування на кронштейні кріплення відлікового механізму. Відліковий механізм без механічних пошкоджень. Відліковий механізм знімався.

1.3. Механічні пошкодження та інше

Не виявлено.

2. Результати позачергової повірки:

2.1 Втрата тиску 21,60 мм вод ст. при Qmax;

2.2. Герметичність - герметичний;

2.3. Похибка лічильника за взаємної втрати Qmax = - 0,72%; 0,2 Qmax = 0,65 %; Qmin = -1,19 %.

Покази лічильника газу після повірки 1035 куб.м.

Висновки комісії: виявлено втручання.

Разом з тим, в Акті експертизи лічильника № 3054е від 04.10.2018 не наведено висновку про викривлення показів лічильника, водночас зазначено, що лічильник герметичний і відносна похибка (п. 2.3.) в межах допустимих, тобто наведена відносна похибка знаходиться в межах границь допустимої відносної похибки лічильника газу типорозміру G6, визначеної паспортом заводу-виробника (Розділ 2 "Технічні характеристики"), де Qmin = +-3,0%; Qmax =+-1,5 % (а.с. 92, т. 1).

Крім того, представниками ПАТ «Київоблгаз» також було складено Технічний акт №3054е (140) на лічильник газу щодо оцінки його ремонтопридатності, відповідно до якого комісією встановлено, що лічильник газу BK Т G6, заводський № 10811763, виробник Elster s.r.o. (Фірма «PREMAGAS s.r.o.») не може бути відремонтований в умовах лабораторії.

За результатами проведення повірки лічильника газу BK-G6, заводський №10811763, виробник (Фірма «PREMAGAS s.r.o.») ДП «Київоблстандартметрологія» складено довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №Д50М3054е-18 від 04.10.2018, в якій зазначено, що ЗВТ не відповідає/ вимогам ДСТУ 1359:2012 Лічильники газу мембранні; ДСТУ 3336-96 Лічильники газу побутові. Загальні технічні умови; Р50-071-98 Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки, п.6.4.1 Зовнішній вигляд. Підставами для визнання ЗВТ непридатним вказано наступні: лічильний механізм не опломбований; пошкоджений кронштейн в місці пломбування.

При цьому, вказаною довідкою порушення, перелічені в Акті № 3054 не підтверджені, як і не встановлено викривлення показів лічильника.

Водночас, доводи відповідача про те, що в Акті експертизи лічильника № 3054е від 04.10.2018 наведено дані довідки про непридатність засобу вимірювальної техніки №50/К-3054е, однак до позовної заяви додано довідку ДП «Київоблстандартметрологія» за №Д50М3054е-18, колегія суддів відхиляє, адже обидва вказані документи складені в один день та стосуються саме лічильника газу BK-G6, заводський №10811763, виробник (Фірма «PREMAGAS s.r.o.»), 2017 року.

Акт експертизи лічильника № 3054е від 04.10.2018 та довідка від 04.10.2018 щодо непридатності лічильника на час розгляду справи є дійсними, зазначені в них факти не спростовані належними і допустимими доказами.

За таких обставин, надавши оцінку наявному у матеріалах справи Акту експертизи лічильника газу №3054е від 04.10.2018, наявним у справі доказам та доводам сторін, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивачем доведено лише одну обставину, яку необхідно встановити для кваліфікації дій відповідача як несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в цілісність лічильника.

Водночас, на переконання колегії суддів, позивачем належними та допустимими доказами не підтверджено другої складової несанкціонованого втручання, а саме те, що внаслідок втручання в цілісність лічильника настали наслідки у вигляді спотворення даних обліку газу, тобто наявність відповідного причинно-наслідкового зв`язку між втручанням і викривленням даних обліку природного газу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 12.02.2020 у справі №922/1850/19, від 24.10.2018 у справі № 914/2384/17.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Статтею 235 ГК України передбачено, що за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Приписами частини 1 статті 236 ГК України встановлено види оперативно-господарських санкцій, серед яких - встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною другою статті 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у частині першій цієї статті, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення комісії про донарахування вартості необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу є саме оперативно-господарською санкцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 237 ГУ України порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

За змістом вказаних положень законодавства, безумовною підставою застосування оперативно-господарської санкції є наявність порушення господарського зобов`язання з боку іншої сторони, а також те, що наявність або відсутність вини іншої сторони у вчинені цього правопорушення не має ніякого значення.

З огляду на викладене, враховуючи, що позивачем не доведено у діях відповідача усіх складових порушення, а саме, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для проведення донарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму газу за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ за номінальною потужністю неопломбованого газового обладнання на підставі акту про порушення №4132 від 24.09.2018, за період з 24.03.2018 (12.00 год.) (з дати останнього контрольного зняття показників газового лічильника) до 04.10.2018 (17.00 год.) (до дня виявлення порушення / відключення об`єкту) на суму 348 103,79 грн, а відтак, вимога позивача про стягнення заборгованості по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу не підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 8 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановлення нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).

Зважаючи на недоведеність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, колегія суддів також дійшла висновку про відмову у задоволенні вимоги позивача про стягнення з відповідача 3 236,93 грн вартості робіт щодо проведення експертизи лічильника.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Водночас, саме позивач повинен довести обставини, які входять до предмету доказування у справі та які підтверджують факт порушення його права відповідачем.

Проте, всупереч наведених процесуальних норм, позивачем не доведено факту порушення відповідачем його прав, за захистом яких він звернувся до суду, у зв`язку чим відсутні правові підстави для задоволення позову.

При цьому, колегія суддів враховує, що відмова суду першої інстанції у задоволенні позовних вимог з підстав неправильного здійснення позивачем розрахунку вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, а також недотримання ним встановленого порядку повідомлення відповідача щодо оплати робіт з проведеної експертизи, не призвело до прийняття неправильного по суті судового рішення, а відтак, не може бути достатньою підставою для його скасування.

Відповідно до частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За приписами ч.ч. 1-3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

При цьому, колегія суддів зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 N3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених судом апеляційної інстанції, інші доводи сторін, викладені в апеляційній скарзі та у відзиві на неї, не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на вирішення спору у даній справі.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищезазначене, апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі №911/721/19 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги законних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування чи зміни не вбачається, відповідно, апеляційна скарга АТ «Київоблгаз» має бути залишена без задоволення.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні, на підставі статті 129 ГПК України, покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 253-254, 269, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі № 911/721/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 04.07.2019 у справі № 911/721/19 залишити без змін.

3. Матеріали справи № 911/721/19 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Повний текст постанови складено 06.07.2020.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді О.В. Агрикова

М.Г. Чорногуз