УХВАЛА

про розгляд справи у судовому засіданні

м. Київ

07.07.2020Справа № 910/1840/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (вул.Симона Петлюри 25, м. Київ, 01032) в особі відокремленого підрозділу Південна електроенергетична система (065029, м. Одеса, вул. Коблевська, 11)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний холдинг "Шевченківський" (пров.Виноградний буд.1/11, оф.46, м. Київ, 01024)

про стягнення 10 164,27 грн.

Представники сторін: без виклику.

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укрненерго" в особі Відокремленого підрозділу Південна електроенергетична система звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний холдинг "Шевченківський" про стягнення 10 164,27 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем як підрядником умов Договору № 60-4/2810-16 від 24.06.2016 року в частині якісного виконання передбачених умовами останнього робіт з реконструкції ділянки ПЛ 330 кВ Усатове-Аджалик № 1 в прогоні опор № 20-25, внаслідок чого на об`єкті позивача сталася аварійна ситуація, в результаті ліквідації якої позивачем були понесені витрати з відновлювального ремонту в сумі 10164,27 грн., відшкодування яких вимагає позивач як замовник за договором.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2020 року, за результатами розгляду супровідного листа позивача № 05/7574 від 25.02.2020 року з документами на усунення недоліків позовної заяви, останню прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/1840/20, з огляду на характер спірних правовідносин, заявлені позивачем вимоги та предмет доказування у даній справі, оскільки ціна позову у даній справі не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та враховуючи незначну складність справи, за відсутності клопотань про інше та підстав для розгляду даної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з ініціативи суду, суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за правилами спрощеного провадження на підставі частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Засобами електронного зв`язку від відповідача 14.04.2020 року надійшло клопотання про продовження строку для надання відзиву (вх. № 01-37/25585/20), в обґрунтування якого відповідач посилається на неотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельний холдинг "Шевченківський" позовної заяви з додатками, а також те що підготовка та надання відзиву у встановлені судом строки, у тому числі шляхом отримання можливості ознайомлення з матеріалами справи безпосередньо у приміщенні суду, було ускладнено карантинними заходами в державі, введеними, продовженими та посиленими постановами Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, що унеможливило виконання вищезазначених вимог ухвали суду про відкриття провадження у справі у встановлені судом строки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.06.2020 року клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний холдинг "Шевченківський" про продовження строку для надання відзиву задоволено, продовжено відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву до 22.06.2020 року включно.

Через канцелярію суду 26.06.2020 року від відповідача надійшов відзив б/н від 22.06.2020 року (згідно відбитку поштового штемпеля на конверті датою відправки відзиву є також 22.06.2020 року), в якому відповідач заперечує проти позовних вимог, посилаючись при цьому на відсутність умов, необхідних для покладення на нього як підрядника робіт обов`язку з компенсації замовнику виявлених та зафіксованих в акті дефектів від № 7- ПЕС-09/19 від 07.10.2019 року, зокрема, ненадання позивачем належних та допустимих доказів на підтвердження погодження з відповідачем самостійного усунення недоліків, наявності вини підрядника у виникненні дефектів та відмови підрядника від їх усунення, а також не передбачення умовами спірного Договору порядку такого усунення. Окрім цього відповідач наголошує на недоведенні позивачем причинно - наслідкового зв`язку між неналежним виконанням відповідачем як підрядником умов договору в частині якісного виконання робіт з реконструкції ділянки ПЛ 330 кВ Усатове-Аджалик № 1 в прогоні опор № 20-25 та аварійною ситуацією, що сталася на об`єкті позивача. Відзив разом з доданими до нього доказами надсилання на адресу позивача судом долучено до матеріалів справи.

06.07.2020 року від позивача надійшла відповідь на відзив № 05/233/12 від 30.06.2020 року разом з доказами направлення останньої на адресу відповідача, в якій позивач додатково надає роз`яснення щодо спростування відповіді на відзив та надає додаткові докази до матеріалів справи, а саме копію технологічної карти та копію листа № 05/37654 від 30.09.2019 року.

Суд наголошує, що згідно приписів ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частиною 3 статті 2 ГПК України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, пропорційність та диспозитивність.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штегмюллєр проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Судом прийнято до уваги, що Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (із змінами та доповненнями), з урахуванням внесених змін згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" та змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України", змінами, внесеними згідно з Постановою Кабінету Міністрів № 424 від 29.05.2020, та змінами внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 №500 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" установлено з 12 березня 2020 року до 31 липня 2020 року на усій території України карантин.

Також судом враховано положення постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" щодо введення адаптивного карантину, зокрема, враховуючи постанову КМУ від 03.06.2020 року №435 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392", якою передбачено послаблення частини карантинних обмежень, зокрема, починаючи з 11.05.2020 року відновлено діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів, з 22.05.2020 року відновлено роботу громадського транспорту, а з 25.05.2020 року - роботу метрополітенів.

Враховуючи вищенаведені положення Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням предмету позову, наявних доказів та письмових пояснень сторін, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду судом всіх обставин, які мають істотне значення для вирішення спору, та надання сторонам можливості реалізувати право на доведення своєї правової позиції у спорі, в тому числі шляхом подання додаткових доказів по справі, з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, суд дійшов до висновку про необхідність здійснення розгляду справи № 910/1840/20 у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись ст.ст. 234, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Судове засідання (розгляд справи по суті) призначити на 30.07.20 о 17:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 10 .

2. Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив. Відповідачу надати суду докази направлення відзиву та заперечень на адресу позивача.

3. Повідомити учасників справи, що усі заяви по суті справи, пояснення, розрахунки можуть бути подані до суду у строк до 22.07.2020 (включно).

4. Повідомити учасників справи про судове засідання. В разі явки представників в судове засідання у відповідності до ст. 60 ГПК України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання 07.07.2020 року та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон