УХВАЛА

м. Київ

30.06.2020Справа № 910/4029/20

Господарський суд міста Києва, у складі судді Чинчин О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (49000, м. Дніпро, узвіз Крутогірний, 28/136)
до проКабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) визнання протиправною та нечинною постанови, визнання нечинними окремих положень статуту і положення, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулась Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" з позовною заявою до Кабінету Міністрів України, в якій просить суд:

- визнати протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 року №712 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №594";

- визнати протиправними та нечинними підпункт 6 пункту 79, абзац 2 пункту 80, пункти 78, 101 Статуту Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 №712 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №594";

- визнати протиправними та нечинними пункти 18, 19, 114, 115, 116 Положення про Наглядову Раду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 року №712 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №594";

- зобов`язати Кабінет Міністрів України затвердити Статут Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" та Положення про Наглядову Раду Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" в редакції, яка буде відповідати вимогам закону:

a. не буде обмежувати право Кабінету Міністрів України, як представника держави - власника Банку - приймати будь-які рішення щодо діяльності Банку;

б. будуть передбачати обов`язковість вступу членів Наглядової Ради в трудові правовідносини з державою, як власником Банку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 у справі № 910/4029/20 Первинній профспілковій організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" відмовлено у відкритті провадження у справі; позовну заяву та додані до неї документи повернуто заявнику.

Не погодившись з постановленою ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2020 ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 апеляційну скаргу Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" на ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 у справі № 910/4029/20 задоволено; ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 у справі № 910/4029/20 скасовано; матеріали справи № 910/4029/20 повернуто до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Розпорядженням Керівника апарату Господарського суду міста Києва від 25.06.2020 у зв`язку з відпусткою судді Пукшин Л.Г. призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, справу № 910/4029/20 передано до розгляду судді Чинчин О.В.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

В той же час, Судом встановлено, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2020 у справі № 910/4029/20 позовну заяву та додані до неї документи повернуто заявнику, під час апеляційного провадження оригінал позовної заяви разом з доданими до неї документами до апеляційного господарського суду не надавався.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Право на ефективний засіб юридичного захисту та заборона дискримінації передбачені статей 13, 14 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод", згідно яких кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження та користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження, або за іншою ознакою.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 09.07.2002 №15-рп/2002 положення частини 2 статті 124 Конституції України щодо поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, в аспекті конституційного звернення необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Кожна особа має право вільно обирати не заборонений законом засіб захисту прав і свобод, у тому числі судовий захист.

Як встановлено у ч. 6 ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Статтею 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Суд звертає увагу, що відсутність в матеріалах справи №910/4029/20 оригіналу позовної заяви разом з доданими до неї документами, позбавляє Позивача права на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, гарантоване Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та Господарським процесуальним кодексом України.

На виконання завдання господарського судочинства, передбаченого ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, постанови Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2020, з метою вирішення питання про відкриття провадження по справі та встановлення відповідності поданої позовної заяви вимогами ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, Суд вважає за необхідне витребувати від Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» оригінал позовної заяви разом з доданими до неї документами,

Керуючись ст.ст. 177, 181, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Витребувати від Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (49000, м. Дніпро, узвіз Крутогірний, 28/136) оригінал позовної заяви разом з доданими до неї документами, яка була повернута ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2020.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 30 червня 2020 року.

Суддя О.В. Чинчин