УХВАЛА

м. Київ

26.06.2020Справа № 910/5802/20

За позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СЛОВ`ЯНСЬКИЙ БАЗАР"

про стягнення 18 159,38 грн.

Суддя Привалов А.І

Без виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СЛОВ`ЯНСЬКИЙ БАЗАР" про стягнення 18 159,38 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.05.2020 відкрито провадження у справі № 910/5802/20 та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

19.06.2020 до суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

В обґрунтуванням вказаної заяви, відповідач зазначив, що до ТОВ «Торговий Дім «Слов`янський базар» не надходила позовна заява КП «Керуюча компанія», у зв`язку із чим ТОВ «Торговий дім «Слов`янський базар» було подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи №910/5802/20.

10.06.2020 представник ТОВ «Торговий Дім «Слов`янський базар» ознайомився з позовною заявою та матеріалами справи в Господарському суді м. Києва та зняв фотокопії документів з матеріалів справи №910/5802/20.

В матеріалах справи представник ТОВ «Торговий Дім «Слов`янський базар» виявив накладну 704, де у графі «одержувач» вказана така інформація: «ТОВ «Торговий дім Слов`янський базар Київ, 01010», тобто не містить назву вулиці та номер будинку, де знаходиться ТОВ «Торговий Дім «Слов`янський базар».

Викладене, на думку відповідача свідчить про ненаправлення копії позовної заяви та доданих до неї документів ТОВ "Торговий дім "СЛОВ`ЯНСЬКИЙ БАЗАР" .

Розглянувши заяву відповідача про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

При цьому, приписи статей 164, 172 Господарського процесуального кодексу України та розділу ІХ цього Кодексу не містять жодних виключень щодо вчинення цих дій саме позивачем, навіть у разі, якщо відповідач є іноземною особою.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі - Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У відповідності до п. 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно п. 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб є оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

На стадії відкриття провадження у даній справі судом встановлено, що в якості доказу направлення копії позовної заяви відповідачу позивачем надано опис вкладення до поштового відправлення № 704 від 23.04.2020, на ім`я: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СЛОВ`ЯНСЬКИЙ БАЗАР", на адресу: 01010, м. Київ, пров. Іпсилантіївський, 3, та накладну № 704, одержувачем згідно якої є Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "СЛОВ`ЯНСЬКИЙ БАЗАР".

Судом за допомогою сервісу «Відстеження поштових відправлення» на офіційному сайті Укрпошта встановлено, що відправлення за № 704 було повернуто відправнику, у зв`язку з неотриманням одержувачем.

Крім того, судом враховано той факт, що відповідачем реалізоване його право на ознайомлення з матеріалами справи та про обізнаність щодо суті спору.

З огляду на викладене, подана відповідачем заява є необґрунтованою, а тому суд відмовляє в її задоволенні.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Керуючись ст. 226, 232, 234, ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

2. Попередити ВІДПОВІДАЧА про відповідальність у вигляді стягнення штрафу від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (до 21020 грн.), у випадках передбачених ч. 1 ст. 135 ГПК України, а саме: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин.

Ухвала набирає законної сили 26.06.2020 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Привалов