ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2020 року Справа № 903/1012/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Крейбух О.Г., суддя Тимошенко О.М. , суддя Юрчук М.І.

секретар судового засідання Кравчук О.В.

за участі представників:

позивача - Матвійчук Т.М.

відповідача - не з`явився

третьої особи - не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Волинській області на рішення Господарського суду Волинської області, ухвалене 25.03.2020 у справі № 903/1012/19

за позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молоді 17-Б"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Луцька міська рада

про стягнення 21856 грн шкоди

В грудні 2019 Державна екологічна інспекція у Волинській області звернулася до Господарського суду Волинської із позовом до ОСББ «Молоді 17-Б» про стягнення 21 856 грн шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем положень Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», у зв`язку з чим відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рубання дерев на комунальній території Луцької міської ради.

Так, позивач вказує, що відповідачем без відповідного дозволу (ордера) було здійснено самовільну виробку зелених насаджень (дерев) у кількості 33 штуки на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по АДРЕСА_1, у зв`язку з чим, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 № 599 «Про такси для обчислення розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», було обраховано розмір шкоди на суму 21 856 грн.

Ухвалою Господарського суду Волинської області від 10.01.2020 у справі № 903/1012/19, серед іншого, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Луцьку міську раду.

Рішенням Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19, в позові Державної екологічної інспекції у Волинській області до ОСББ «Молоді 17-Б», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Луцька міська рада про стягнення 21 856,00 грн шкоди - відмовлено.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано приписами статей 20-2, 68, Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища», статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з огляду на те, що позивач діяв не на підставі та у спосіб, встановлений Законом, при здійсненні у спірних відносинах державного нагляду (контролю), не надав допустимі докази для встановлення факту порушення відповідачем вимог законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, а отже не довів обставину наявності у спірних відносинах підстав для стягнення з відповідача спірної шкоди.

Державна екологічна інспекція у Волинській області, не погоджуючись з ухваленим рішенням, звернулась до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19 скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задоволити.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник вказує:

- перевіркою Державної екологічної інспекції у Волинській області в присутності представників екологічного відділу Луцької міської ради та дільничим офіцером поліції сектору превенції Луцького ВП ГУНП у Волинській області Карпінською О.М., (висновки поліції знаходяться в матеріалах справи) чітко встановлено, що ОСББ «Молоді-17Б» під керівництвом ОСОБА_4 було здійснено порубку дерев відповідно до отриманих ордерів та одночасно здійснено порубку 33 дерев без відповідних дозволів (ордеру), чим вчинено порушення природоохоронного законодавства в частині незаконного знесення зелених насаджень по АДРЕСА_1 (прибудинковій території ОСББ «Молоді 17-Б» );

- відповідно до пункту 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: - за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера;

- Державна екологічна інспекція у Волинській області проводила перевірку не відповідача (ОСББ «Молоді17-Б»), а Луцької міської ради, а саме в частині знесення зелених насаджень за адресою АДРЕСА_1, (прибудинковій території ОСББ «Молоді 17-Б) відповідно до заяви (звернення) громадянина ОСОБА_1 від 14.02.2019, і на момент перевірки інспекція не могла знати, що дане порушення здійснено ОСББ «Молоді 17-Б». Акти перевірки від 19-20.02.2019, від 21.02.2019 та польові перелікові відомості представниками Луцької міської ради підписані без зауважень, що підтверджує факт порушення природоохоронного законодавства в частині незаконної вирубки зелених насаджень у АДРЕСА_1;

- що стосується Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на який посилається суд, то відповідно до ст. 2 дія даного Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а Луцька міська рада не є суб`єктом господарювання;

- в матеріалах справи знаходяться довідка Луцького ВП ГУНП у Волинській області, у якій чітко викладено всі слідчі дії та надано копії пояснень всіх осіб, в т.ч. і голови ОСББ «Молоді 17-Б» ОСОБА_4, які стверджували, що саме під керівництвом голови ОСББ «Молоді 17-Б» здійснювалась незаконної порізи 33 дерев у АДРЕСА_1 (прибудинкова територія ОСББ «Молоді 17-Б»), Голова ОСББ «Молоді 17-Б» даний факт щодо незаконної порубки дерев, при наданні пояснень у поліції не заперечує;

- у рішенні Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 зазначено, що позивачем не надано доказів встановлення вини відповідача, а саме протоколів про адміністративне правопорушення, складених громадськими інспекторами з охорони довкілля; постанов про накладення адміністративних стягнень на винних осіб. Однак, з даною позицією суду позивач не погоджується, оскільки чинне природоохоронне законодавство не визначає протокол про адміністративне правопорушення в якості єдиного (допустимого) доказу на підтвердження факту вчинення особою екологічного правопорушення. Тому протокол про адміністративне правопорушення є лише одним з доказів вчинення такого правопорушення;

- оскільки у судових засіданнях ніяких сумнівів, щодо наданих доказів по даній справі, в т.ч. пояснень жителів м. Луцька, не ставилось під сумнів судом та відповідачем під час розгляду справи, Державна екологічна інспекція у Волинській області переконана, що суд вважав дані пояснення достовірними та належними доказами;

- для відшкодування завданої шкоди необхідно довести протиправність поведінки особи, вину особи, яка заподіяла шкоду, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. З встановлених господарським судом обставин справи та норм чинного законодавства вбачається, що обов`язок по охороні зелених насаджень (дерев) від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання зелених насаджень (дерев) покладено саме на відповідача;

- застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Таким чином, на думку скаржника, рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 є таким, що прийняте за неповно з`ясованих обставин, що мають значення для справи та із порушенням норм матеріального права, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.04.2020 (головуючий суддя Крейбух О.Г., суддя Тимошенко О.М., суддя Юрчук М.І.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції у Волинській області на рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19; розгляд справи призначено на 03.06.2020 об 10:00 год.

28.05.2020 ОСББ «Молоді 17-Б» подано до суду відзив на апеляційну скаргу (вих.№ 11 від 27.05.2020), в якому відповідач заперечує проти апеляційної скарги та вважає, що суд першої інстанції правильно визначив характер спірних правовідносин, вірно застосував Закон, що їх регулює, надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам. Зокрема вказує, що в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, ОСББ «Молоді 17-Б» довело, що в його діях (діях працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. З урахуванням поданого до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу, відповідач просить стягнути з позивача 3000,00 грн на відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, які ОСББ «Молоді 17-Б» має сплатити адвокату згідно з укладеним із ним Договором від 22.05.2020 про надання правничої допомоги.

01.06.2020 на електронну адресу суду від Державної екологічної інспекції у Волинській області надійшла відповідь на відзив ОСББ «Молоді 17-Б» (вих.№ 14-1/1153 від 29.05.2020), в якій позивач не погоджується із твердженнями відповідача та вважає, що вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природньому середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіяні шкоди навколишньому природньому середовищу, а навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди, адже приписом ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоду, звільняється від відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

03.06.2020 судове засідання у справі № 903/1012/19 не відбулося у зв`язку із відпусткою члена колегії - судді Тимошенка О.М. у період з 01.06.2020 по 05.06.2020 (включно). Учасники справи повідомлені про неможливість проведення судового засідання шляхом розміщення відповідної інформації на сторінці суду офіційного веб-порталу «Судова влада в Україні» в мережі Інтернет.

Після усунення обставин, які унеможливлювали проведення судового засідання 03.06.2020, ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.06.2020 (головуючий суддя Крейбух О.Г., суддя Юрчук М.І., суддя Тимошенко О.М.) розгляд справи № 903/1012/19 призначено на 17.06.2020 об 10:00 год.

15.06.2020 ОСББ «Молоді 17-Б» подано до суду заперечення на відповідь Державної екологічної інспекції у Волинській від 29.05.2020, у яких відповідач звертає увагу, що сукупністю поданих до суду доказів підтверджено те, що роботи з благоустрою по видаленню аварійних, сухостійних і фаутних дерев на прибудинковій території на проспекті Молоді, 17 б в м. Луцьку в 2018-2019 роках здійснено ОСББ «Молоді 17-Б» правомірно в дотримання вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2006 № 1045 із наступними змінами, на підставі ордерів № 42 від 11.04.2018, № 4 від 24.01.2019, № 26 від 11.02.2019, виданих департаментом житлово-комунального господарства Луцької міської ради, та на виконання рішення загальних зборів співвласників (протокол № 3 від 17.01.2019).

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.06.2020 у справі № 903/1012/19, за клопотанням Державної екологічної інспекції у Волинській області (вх.№ 3925/20 від 16.06.2020) розгляд апеляційної скарги позивача відкладено на 24.06.2020 об 10:00 год. у межах строку, визначеного ч.1 ст. 273 ГПК України.

22.06.2020 на адресу суду від Державної екологічної інспекції у Волинській області надійшла відповідь на заперечення ОСББ «Молоді 17-Б», у яких позивач у повній мір не погоджується із твердженнями відповідача щодо спростування вини останнього у порушенні законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок видалення дерев у кількості 33 штуки та заподіянні відповідних збитків.

В судовому засіданні 24.06.2020 представник Державної екологічної інспекції у Волинській області підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, просив оскаржуване рішення суду скасувати, а в позов задоволити у повному обсязі.

Відповідач подав заяву (вх. № 4106/20 від 24.06.2020) про розгляд справи в судовому засіданні 24.06.2020 о 10:00 год. за відсутності представника ОСББ «Молоді 17-Б».

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Луцька міська рада наданим правом на участь у судовому засіданні 24.06.2020 не скористалась та не забезпечила явку повноважного представника, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена апеляційним судом належним чином.

Відповідно до ч.12 ст.270 ГПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що ухвалою суду від 17.06.2020 явка представників сторін в судове засідання 24.06.2020 обов`язковою не визнавалась, колегія суддів визнала за можливе здійснювати розгляд справи за відсутності представника третьої особи, оскільки його не явка не перешкоджає перегляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до п. 1 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах (надалі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045, цей Порядок визначає процедуру видалення дерев, кущів, газонів і квітників (зелені насадження) на території населеного пункту.

Згідно з п. 2 Порядку, видалення зелених насаджень здійснюється у разі: виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах відповідно до статей 35-37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі; досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Абзацом 1 п. 3 Порядку передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера.

Відповідно до абзацу 1 п. 4 Порядку, підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою.

15.03.2018 відповідач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Молоді 17-Б» звернувся до Луцької міської ради із заявою № 21 про надання дозволу на видалення 44-х аварійних, сухостійких і фаутних декоративних та фруктових дерев на прибудинковій території, закріпленій за будинком 17-Б по проспекті Молоді в м.Луцьку /т.1 а.с.49/.

Пунктом 4 Порядку встановлено, що після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню, за формою, затвердженою Мінрегіоном.

Відповідно до п.7 Порядку, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку.

21.03.2018 комісією, затвердженою рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради від 16.12.2015 за № 716-1 (зі змінами), складено Акт обстеження зелених насаджень, згідно якого підлягає видаленню 34 дерева: горобина - 5шт., вишня - 13, черешня - 1, слива - 2, яблуня - 5, верба - 1, клен - 2, абрикос - 2, алича - 3; підлягає обрізці крони 2 дерев /т.1 а.с.52/.

27.03.2018 виконавчим комітетом Луцької міської ради винесено протокольне рішення № 3 «Протокол постійно діючої комісії з визначення стану зелених насаджень та ухвалення рішення про їх видалення», у п.16 якого зазначено: «дозволити ОСББ «Молоді 17Б» (ОСОБА_4) видалити на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_1 , дерева в незадовільному стані, які досягли вікової межі, фаутні, сухостійні, всихаючі в кількості 34 дерева: горобина - 5шт., вишня - 13, черешня - 1, слива - 2, яблуня - 5 , верба - 1, клен - 2, абрикос - 2, алича - 3; та провести обрізку крони 2-х дерев. Відповідно до п. 6 постанови КМУ від 01.08.2006 № 1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться» /т.1 а.с.101-112/.

11.04.2018 Луцькою міською радою на основі протокольного рішення від 27.03.2018 № 3 було видано ордер № 42 на видалення зелених насаджень, а саме: горобина - 5шт., вишня - 13шт., черешня - 1шт., слива - 2шт., яблуня - 5шт., верба - 1шт., клен - 2шт., абрикос - 2шт., алича - 3шт. (всього: 34 дерева). Термін видалення встановлюється до 31.12.2018 /т.1 а.с.82/.

ОСББ «Молоді 17-Б» до 31.12.2018 роботи по видаленню дерев за ордером № 42 виконані не повністю.

24.01.2019 Луцькою міською радою на основі того ж самого протокольного рішення від 27.03.2018 № 3 було видано новий ордер № 4 на видалення зелених насаджень, а саме: горобина - 4шт., вишня - 13шт., черешня - 1шт., слива - 2шт., яблуня - 5шт., клен - 2шт., абрикос - 2шт., алича - 3шт. (всього: 32 дерева) з новим терміном видалення - до 31.12.2019 /т.1 а.с.83/.

Згідно з листом Луцької міської ради від 11.02.2020 № 19.1-21/99/2020 «Про ОСББ «Молоді, 17Б», у телефонному режимі у відповідача - ОСББ «Молоді 17-Б» уточнювалась кількість видалених дерев, на що він повідомив, що у 2018 році не встиг видалити усіх дерев, видаливши тільки 1 горобину та 1 вербу, про що в журналі обліку виданих ордерів внесено відмітку. В результаті в ордері № 4 від 24.01.2019 внесено до видалення за тим же протокольним рішенням 32 дерева по породах, що відповідають Акту обстеження зелених насаджень від 21.03.2018 /т.1 а.с.99-100/.

Крім того, 16.01.2019 комісією, затвердженою рішенням виконавчого комітету Луцької міської ради від 16.12.2015 за № 716-1 (зі змінами), складено Акт обстеження зелених насаджень, згідно з яким підлягає видаленню 1 дерево акації /т.1 а.с.124-125/.

25.01.2019 виконавчим комітетом Луцької міської ради винесено протокольне рішення № 1 «Протокол постійно діючої комісії з визначення стану зелених насаджень та ухвалення рішення про їх видалення», у п.10 якого зазначено: «дозволити ОСББ «Молоді 17Б» (ОСОБА_4) видалити на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_1 одне дерево акації в незадовільному стані, фаутне, що досягло вікової межі, проходить всихання скелетних гілок з загрозою падіння на тротуар. Відповідно до п. 6 постанови КМУ від 01.08.2006 № 1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться» /т.1 а.с.116-123/.

11.02.2019 Луцькою міською радою на основі протокольного рішення від 27.03.2018 № 3 було видано ордер № 26 на видалення зелених насаджень, а саме: акація - 1шт. Термін видалення встановлювався до 31.12.2019 /т.1 а.с.84/.

14.02.2019 на адресу Державної екологічної інспекції у Волинській області надійшла заява гр. ОСОБА_1 , в якій він просив провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства щодо факту видалення зелених насаджень (дерев) на прибудинковій території за адресою м.Луцьк. АДРЕСА_1 /т.1 а.с.13/.

Відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення «Про державну екологічну інспекцію у Волинській області», згідно з наказом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 19.02.2019 № 51 та направлення від 19.02.2019 № 105 на проведення позапланової перевірки, старшому державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Поліщуку А.А. та головному спеціалісту - державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Ткачуку О.П. у період з 19.02.2019 по 21.02.2019 доручено провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Луцької міської ради, щодо факту видалення зелених насаджень по пр.Молоді, 17Б, згідно інформації, викладеної у заяві гр. ОСОБА_1 /т.1 а.с.14-15/.

За результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19-20.02.2020, яким встановлено, що на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по проспекту Молоді, 17Б, виявлено факт зрізання зелених насаджень. В ході натурного обстеження даної прибудинкової території було виявлено факт порізки 65 дерев різних порід та діаметрів /т.1 а.с.16/. За результатами обстеження було складено польову перелікову відомість № 1 від 19.02.2019 пнів зрізаних дерев без відповідного на те дозволу (ордера) в кількості 31 дерево різних порід та діаметрів /т.1 а.с.17/. З даного приводу позивачем проведено розрахунок заподіяної шкоди внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту, яка становить 20 556 грн /т.1 а.с.18-28/.

Крім того, на підставі телефонного звернення гр. ОСОБА_1 від 14.02.2019 наказом від 21.02.2019 № 54 та направленням від 21.02.2019 № 110 головному спеціалісту - державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Ткачуку О.П. у період з 21.02.2019 по 21.02.2019 доручено провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Луцької міської ради, щодо факту видалення зелених насаджень по АДРЕСА_1, згідно з інформацією, викладеною у телефонному зверненні гр. ОСОБА_1 /т.1 а.с.29-30/.

За результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 21.02.2020, яким встановлено, що на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по проспекту Молоді, 17Б, виявлено факт зрізання зелених насаджень. В ході натурного обстеження даної прибудинкової території було виявлено факт свіжої порізки 2 дерев породи вишня. При опитуванні місцевих жителів, які надані в поясненні, до порізки даних дерев причетне місцеве МЖК під керівництвом голови ОСББ /т.1 а.с. 31/. За результатами обстеження було складено польову перелікову відомість № 1 від 21.02.2019 пнів зрізаних дерев без відповідного на те дозволу (ордера) в кількості 2 дерева породи вишня. /т.1 а.с.32/. З даного приводу проведено розрахунок заподіяної шкоди внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту, яка становить 1 300 грн /т.1 а.с.33-34/.

Супровідним листом від 21.02.2019 № 4/832 Державною екологічною інспекцією у Волинській області спрямовано до Луцького відділу поліції ГУНП у Волинській області матеріали по факту незаконного вирубання зелених насаджень в м.Луцьку по проспекту Молоді, 17Б, поряд з прибудинковою територією 33 дерев, для встановлення винних осіб та притягнення їх до відповідальності. Розмір заподіяної шкоди встановлено на суму 21 856 грн. /т.1 а.с.35/.

Згідно з довідкою Луцького відділу поліції ГУНП у Волинській області «Про результати розгляду матеріалів, які надійшли супровідною з Державної екологічної інспекції у Волинській області та звернення гр. ОСОБА_3 » від 06.03.2019 в ході проведення перевірки по даним матеріалам встановлено, що в діях голови ОСББ «Молоді 17Б» гр. ОСОБА_4 , оскільки зі слів мешканців будинку АДРЕСА_1 та гр. ОСОБА_1 дерева на прибудинковій території зрізалися за її вказівкою, вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП. Для проведення додаткової перевірки та прийняття рішення на адресу ДЕІ у Волинській області було направлено повідомлення про факт зрізання дерев. З метою встановлення підстав та осіб, які працювали на прибудинковій території АДРЕСА_1 та прийняття об`єктивного рішення на ім`я директора товариства «М.Ж.К» був направлений відповідний запит. Подальший розгляд матеріалів, які надійшли супровідною з ДЕІ у Волинській області та звернення гр. ОСОБА_3 , припинено /т.1 а.с.36-37/.

16.10.2019 позивачем на адресу голови ОСББ гр. ОСОБА_4 було направлено претензію № 14/2085, у якій Державною екологічною інспекцією у Волинській області було на підставі положень ч.1 ст. 20-2, ч.3 ст.68, ч.1 ст. 69 Закону України «про охорону навколишнього природного середовища» запропоновано відповідачу в місячний термін з дня отримання претензії сплатити розмір заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства шляхом перерахування 21 856 грн на зазначений рахунок, яка залишена відповідачем без відповіді та реагування.

Приймаючи до уваги, що ОСББ «Молоді 17-Б» не було здійснено у добровільному порядку відшкодування збитків, Державна екологічна інспекція у Волинській області звернулась до Господарського суду Волинської області з позовною заявою до ОСББ «Молоді 17-Б» про стягнення з відповідача 21 856 грн. шкоди.

Предметом спору в даній справі є наявність правових підстав для стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконної вирубкою зелених насаджень (дерев) на комунальній території Луцької міської ради без відповідного на те дозволу.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржуване рішення залишити без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов`язків, у тому числі щодо відшкодування кредиторові або іншій особі збитків (шкоди), є зобов`язання, які виникають з договорів та інших правочинів або внаслідок завдання шкоди. За ст. 174 ГК України господарські зобов`язання можуть виникати внаслідок заподіяння шкоди суб`єкту або суб`єктом господарювання.

Положеннями ч. 1, 2 ст. 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 16 ЦК України).

Пунктом 8 ч.2 ст. 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно зі ст. 224 ГК України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Виходячи з положень статтей глави 82 ЦК України, чинним законодавством України під майновою шкодою розуміється в тому числі будь-яке знецінення блага, що охороняється правом, що, в свою чергу, тягне за собою негативні майнові наслідки для правопорушника. Зобов`язання, що регулюються нормами даної глави відносяться до числа позадоговірних, тобто суб`єкти даних правовідносин не перебувають у будь-яких договірних відношеннях. Отже, зобов`язанням із заподіяння шкоди (деліктне зобов`язання) є зобов`язання в силу якого особа, яка заподіяла майнову або немайнову шкоду іншій особі (громадянину, організації), зобов`язано дану шкоду відшкодувати.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної майнової шкоди втілено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З огляду на положення ст. 22, 1166 ЦК України, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача збитків/шкоди є причиною, а збитки/шкода, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Тобто, протиправна дія є причиною, а шкода - наслідком протиправної дії. Відсутність будь-якої з зазначених ознак виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.

Приписами ч.1 ст. 149, ч.1 ст. 153 ГК України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність, зобов`язаний, зокрема: здійснювати заходи щодо своєчасного відтворення і запобігання псуванню, забрудненню, засміченню та виснаженню природних ресурсів, не допускати знищення їх якості у процесі господарювання.

Разом з цим, відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Так, спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються, зокрема, положеннями Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

За приписами ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За змістом ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно зі ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; є) здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про рослинний світ», охорона рослинного світу передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності і цілісності об`єктів рослинного світу, охорону умов їх місцезростання, збереження від знищення, пошкодження, захист від шкідників і хвороб, а також невиснажливе використання. Охорона рослинного світу здійснюється центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, власниками та користувачами (в тому числі орендарями) земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, а також користувачами природних рослинних ресурсів.

За змістом ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно зі ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, зокрема, винні у: порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Законами України може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень у сфері охорони, використання та відтворення рослинного світу.

Відповідно до п. 5.5. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства від 10.04.2006 № 105, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво є забудовники чи власники цих територій.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про охорону, утримання і використання зелених насаджень; пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312 (далі Положення), державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.

Згідно з п. 2 розділу 2 Положення, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу.

За змістом пунктів 3, 6, 7, 9, 10 розділу 2 Положення, Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування). Здійснює державний ринковий нагляд у межах сфери своєї відповідальності. Розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах. Здійснює розгляд звернень громадян, підприємств, установ та організацій з питань, пов`язаних з її діяльністю. Складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон) визначено, що:

- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

- спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно з ст. 2 Закону, його дія поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону, на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Здійснюючи правову оцінку спірних правовідносин, суд вказує, що предметом доведення у даній справі є, перш за все, встановлення наявності чи відсутності з боку відповідача факту порушення вимог природоохоронного законодавства, які спричинили заявлені позивачем збитки.

Протиправною поведінкою є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала та полягає в тому, що: - протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; - шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Доказами, які підтверджують порушення суб`єктом господарювання природоохоронного законодавства та наявність вини, судами визнаються в сукупності: підписаний та неоскаржений акт перевірки, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, постанова про накладення адміністративного стягнення, сплата штрафу та неоскарження дій Інспекції при проведенні перевірки та здійсненні розрахунку розміру збитків (постанови Верховного Суду від 09.11.2018 у справі № 908/1593/17, від 10.07.2018 у справі № 904/12434/16, від 12.10.2018 у справі № 925/119/18, від 05.04.2018 у справі N 905/2992/16).

З актів перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19-20.02.2019 та від 21.02.2019 в графі «найменування суб`єкта господарювання, що перевіряється» вбачається, що позапланова перевірка проводилась Луцької міської ради. Перевіркою встановлено, що на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по проспекті Молоді, 17Б, виявлено факт зрізання зелених насаджень. Так, Луцькою міською радою ухвалене відповідне рішення про видалення зелених насаджень на прибудинковій території ОСББ «Молоді 17-Б» від 27.03.2018 № 3 за відповідним зверненням ОСББ «Молоді 17-Б» та складено акт обстеження зелених насаджень від 21.03.2018. Згідно з Актом обстеження зелених насаджомнь та Ордеру № 4 від 24.01.2019, Луцькою міською радою надано дозвіл ОСББ «Молоді 17-Б» на видалення 34 дерев різних порід та діаметрів та 2 дерев для обрізки крони. Тоді, як в ході натурного обстеження даної прибудинкової території було виявлено факт порізки 65 дерев різних порід та діаметрів. Крім того, на прибудинковій території також було виявлено факт свіжої порізки 2 дерев породи вишня. При опитуванні місцевих жителів, до порізки даних дерев причетне місцеве МЖК під керівництвом голови ОСББ.

Відтак, в порядку виконання вимог ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» позивач не провів планову чи позапланову перевірку за участю ОСББ «Молоді 17-Б», щодо якого була наявна інформація про порушення ним вимог екологічного законодавства, та не повідомив про проведення такої перевірки, натомість двічі провів перевірку Луцької міської ради, в ході якої виявлено факт зрізання зелених насаджень. При цьому, при здійсненні перевірок Луцької міської ради по пр.Молоді 17Б у м.Луцьку, представника ОСББ "Молоді 17-Б", на прибудинковій території якого були видалені дерева, не запрошувалося.

Крім цього, як вбачається з ордерів № 42 та № 26, які видані Луцькою міською радою, на основі протокольного рішення від 27.02.2018 № 3 щодо видалення зелених насаджень за відповідним зверненням ОСББ «Молоді 17-Б», відповідачу надано дозвіл на видалення 34 - дерева різних порід та 1- акацію (всього 35 = 34+1). Тоді, як згідно даних актів перевірки від 19-20.02.2019 та від 21.02.2019 позивачем виявлено факт порізки 65 - дерев різних порід та діаметріав, а також 2 - дерева породи вишня (всього 67 = 65+2). В даному випадку, заявлені вимоги позивача щодо заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства шляхом вирубки зелених насаджень (дерев) у кількості 33 штуки не відповідають дійсності, адже кількість самовільного видалення відповідачем дерев у зазначеній позивачем кількості не підтверджується.

Також, слід зазначити, що в актах перевірки від 19-20.02.2019 та від 21.02.2019 позивачем не зазначено про встановлення порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища щодо дій з самовільного видалення зелених насаджень у спірних відносинах відповідачем, як то передбачено положенням ч.6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В свою чергу, порядок організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства також регламентований і тим, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, що прямо встановлено положеннями ч.7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Тобто, у разі виявлення правопорушень за результатами перевірки при складанні відповідного акту, органом державного нагляду (контролю) складається припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, протокол про адміністративне правопорушення.

Позивач як в суді першої так і апеляційної інстанції посилається на факти самовільної вирубки відповідачем зелених насаджень, що відображено у довідці Луцького ВП ГУНП у Волинській області від 06.03.2019.

Разом з тим, у наявній в матеріалах справи довідці Луцького ВП ГУНП у Волинській області від 06.03.2019 міститься посилання на те, що в діях голови ОСББ «Молоді 17-Б» гр. ОСОБА_4 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП. Для проведення додаткової перевірки та прийняття рішення на адресу ДЕІ у Волинській області було направлено повідомлення про факт зрізання дерев. Відтак, за даним документом, перевірка мала проводитись в ОСББ «Молоді 17-Б», адже у будь-якому випадку прибудинкова територія використовувалась саме вказаним суб`єктом господарювання.

Ні акту перевірки, ні протоколу про адміністративне правопорушення, ні будь-яких інших доказів, які б вказували на те, що така перевірка ОСББ «Молоді 17-Б» фактично була проведена та встановлення вини останнього матеріали справи та апеляційна скарга не містить.

Фактично Державною екологічною інспекцією у Волинській області належним чином не реалізовано власні функції щодо державного контролю за охороною довкілля, як того вимагає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до цього місцевим господарським судом зроблено вірний висновок, що встановлення у актах перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства факту порізки дерев на території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по пр.Молоді, 17Б без відповідного дозволу (ордера) та зазначення у Довідці Луцького ВП ГУНП у Волинській області про те, що, зі слів мешканців будинку АДРЕСА_1, дерева зрізалися за вказівкою голови ОСББ та із вказівкою про вбачання складу адміністративного правопорушення, не є беззаперечним доказом вини відповідача ОСББ «Молоді 17-Б».

Слід зазначити, що пояснення свідків не є належними доказами в господарському процесі, якщо цих свідків не допитували в судовому засіданні та ними не подавалася до суду заява свідка.

Отже, особи, які здійснили вирубку дерев на вказаній території, поданими доказами не були встановлені. Жодних доказів того, що незаконну рубку дерев вчинили саме працівники відповідача - ОСББ «Молоді 17-Б», позивач суду не надав.

Як вбачається з наданих відповідачем доказів, за порушення Правил благоустрою м.Луцька за адресою АДРЕСА_1 голові правління ОССБ ОСОБА_4 Департаментом муніципальної варти Луцької міської ради було видано лише приписи № 1431 від 23.03.2019 та № 1444 від 05.04.2019, якими запропоновано прибрати гілля. Факт протиправної поведінки відповідача, а саме вирубки дерев - ОСББ «Молоді 17Б» зазначений документ не встановлює.

Відтак, з наведеного вбачається висновок про недоведеність належними та допустимими доказами протиправності поведінки відповідача та шкоди, як обов`язкових елементів застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди.

З огляду на вищевикладене, судова колегія апеляційного господарського суду вважає обґрунтований висновок місцевого господарського суду про те, що позивач діяв не на підставі та у спосіб, встановлений Законом, при здійсненні у спірних відносинах державного нагляду (контролю), не надав допустимі докази для встановлення факту порушення відповідачем вимог законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, а отже не довів обставину наявності у спірних відносинах підстав для стягнення з відповідача спірної шкоди, у зв`язку з чим у позові позивачу слід відмовити.

Відповідно до ст.ст.74, 76 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно з ст.276 ГПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів зазначає, що доводи та заперечення апелянта, які викладені в апеляційній скарзі, були також відображені останнім у позовній заяві та належним чином дослідженні місцевим господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення, а тому не можуть бути підставою для його скасування та відхиляються як необґрунтовані.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд вважає, що скаржник не довів тих обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог та заперечень. Рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19 ґрунтується на матеріалах і обставинах справи, відповідає нормам матеріального та процесуального права, а тому відсутні правові підстави для його скасування.

На підставі ст.129 ГПК України судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на позивача.

Що стосується вимог відповідача ОСББ «Молоді 17-Б», викладених у відзиві на апеляційну скаргу від 27.05.2020 вих.№ 11, про стягнення з позивача 3000,00 грн на відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Статтею 123 ГПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

За приписами ч. 1 ст. 126 ГПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч.2 ст.126 ГПК України).

Відповідно до ч.3 ст.126 ГПК України, для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.4 ст.126 ГПК України).

Апеляційний суд враховує, що витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

Частина 8 ст.129 ГПК України встановлює, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити, в зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Судом встановлено, що на підтвердження судових витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції заявником надано лише Договір про надання правничої допомоги, укладений 22.05.2020 із адвокатом Кирись З.Л., у якому встановлюється розмір гонорару адвоката та відповідний порядок його сплати. Будь-яких інших доказів, таких як акт приймання-передачі наданих послуг із детальним описом робіт (наданих послуг), як того вимагають приписи ч.3 ст. 126 ГПК України, заявником до суду не надані.

З огляду на положення ч.8 ст. 129 ГПК України відповідач у справі не позбавлений права в порядку у 5-денний строк після ухвалення рішення суду апеляційної інстанції подати відповідні докази для відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу в порядку, передбаченому ст. 129 ГПК України за рахунок позивача у справі, з метою ухвалення судом додаткового рішення в порядку ст.244 ГПК України.

Керуючись ст. 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Волинській області на рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19 - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Волинської області від 25.03.2020 у справі № 903/1012/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Справу №903/1012/19 повернути господарському суду Волинської області.

Повний текст постанови складений "26" червня 2020 р.

Головуючий суддя Крейбух О.Г.

Суддя Тимошенко О.М.

Суддя Юрчук М.І.