ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"30" червня 2020 р. Справа № 902/479/20

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Василишин А.Р.

судді Бучинська Г.Б.

судді Філіпова Т.Л.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Заступника прокурора Вінницької області на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18 травня 2020 року в справі №902/479/20 (суддя Матвійчук В.В.)

за позовом: заступника прокурора Вінницької області в інтересах держави в особі

Північного офісу Держаудитслужби,Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Манго-груп"

про визнання недійсними додаткових договорів та повернення 32022 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 18 травня 2020 року позовну заяву (№05/1-109вих-20 від 6 травня 2020 року) за позовом заступника прокурора Вінницької області (надалі - Прокурор) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (надалі - Позивач 1), Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області (надалі - Позивач 2) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Манго-груп" (надалі - Відповідач) про визнання недійсними додаткових договорів та повернення 32022 грн, повернуто Прокурору.

Прокурор, не погоджуючись із даною ухвалою звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18 травня 2020 року по справі №902/479/20 та постановити нове рішення, яким відкрити провадження у даній справі.

Не погоджуючись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, Третя особа 3 звернулася до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, з підстав, висвітлених в ній, просила рішення суду першої інстанції скасувати, та відмовити в позові в повному обсязі.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 15 червня 2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Прокурора та запропоновано сторонам в строк протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали направити до канцелярії суду відзив на апеляційну скаргу.

Під час проведення підготовчих дій колегією суддів встановлено, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року справу № 912/2385/18 разом із касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

В той же час, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, 26 травня 2020 року було винесено вступну та резолютивну постанову Великої Палати Верховного Суду по справі №912/2385/18. Однак, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст постанови відсутній.

Верховним Судом в ухвалі від 16 жовтня 2019 року в справі №912/2385/18 зазначено, що існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

На думку колегії суддів, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави ("якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень"), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Верховним Судом в ухвалі від 16 жовтня 2019 року в справі №912/2385/18 зазначено, що існує також інше питання, що потребує правового висновку, щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Так, відповідно до частини 4статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. Зокрема, відповідно до пункту 4 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Наслідки, визначені статтею 174 цього Кодексу, настають, якщо суд встановить відсутність підстави для звернення до відкриття провадження судом. Разом з тим, у Кодексі чітко не врегульовано, чи має суд право (обов`язок) перевіряти наявність (відсутність) таких підстав після відкриття і відповідно, які ж правові наслідки, якщо відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави встановлені судом після відкриття провадження у справі. Існування такої прогалини не сприяє забезпеченню єдності судової практики, тому її усунення матиме істотне значення для формування судової практики.

Аналіз судової практики щодо цього питання свідчить, що вона не є однаковою.

Таким чином, Верховним Судом зазначено, що у справі №912/2385/18 є також інші питання, які становить виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. По-перше: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності. По-друге: які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що подібність правовідносин означає, зокрема, схожість суб`єктного складу учасників господарських відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, підстав позову, а також умов застосування правових норм.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи.

Апеляційним господарським судом встановлено, що з позовом у даній справі звернувся Перший заступник військового прокурора Житомирського гарнізону в інтересах держави, посилаючись на те, що у спірних правовідносинах Позивачем 1 протягом тривалого часу жодних заходів для повернення спірної земельної ділянки не вжито.

Суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що у даній справі Прокурор підставно звернувся з даним позовом та обгрунтував в чому саме полягають порушення інтересів держави за захистом котрих він звернувся до суду та зазначив про неналежне здійснення функцій щодо захисту інтересів держави Позивачем 1 протягом тривалого часу.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що у справі №902/479/20 досліджувалися обставини, аналогічні тим обставинам, що передав для вирішення Верховний Суд у справі №912/2385/18, які становить виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

За змістом пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Як встановлено вище в даній ухвалі апеляційного суду, Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2019 року в справі №912/2385/18 прийнято до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року та призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24 березня 2020 року .

В той же час, не зважаючи на існування вступної та резолютивної частини постанови по даній справі, повний текс винесеної Великою Палатою Верховного Суду по справі №912/2385/18 - відсутній, що позбавляє судову колегію обізнаності змісту та суті правової позиції по справі №912/2385/18.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принцип пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд апеляційної інстанції з власної ініціативи відповідно до положень статті 228 Господарського процесуального кодексу України, вважає можливим зупинити провадження з власної ініціативи у справі №902/479/20 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18, а саме до оприлюднення повного тексту постанови.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Керуючись статтями 228, 229, 234, 235, 268, 270, 281-284 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Зупинити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Вінницької області на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 18 травня 2020 року в справі №902/479/20 до закінчення перегляду судового рішення у подібних правовідносинах в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення грошових коштів, а саме до оприлюднення повного тексту постанови.

2. Зобов`язати учасників справи повідомити Північно-західний апеляційний господарський суд про результати вирішення Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

3. Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Головуючий суддя Василишин А.Р.

Суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Філіпова Т.Л.