ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження та призначення справи

до судового розгляду по суті

18 червня 2020 року Справа № 923/624/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., при секретарі судового засідання Фінаровій О.Л., розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кошова-Острів", м. Херсон,

до: Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м. Херсон,

про скасування оперативно-господарської санкції.

За участю представників сторін:

від позивача - голова правління Литвиненко В.М.;

від відповідача - представник Кізім Т.О., довіреність від 02.01.2020.

У відповідності до ч.1 п.1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

в с т а н о в и в:

Суть справи викладена у попередніх ухвалах суду.

Ухвалою від 21 травня 2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі № 923/624/19 на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, призначено підготовче засідання та повідомлено сторін у справі про призначення підготовчого засідання у справі № 923/624/19 на 18.06.2020 на 12:40 год.

У підготовче засідання прибули повноважні представники сторін.

09 вересня 2019 року до суду від позивача у справі надійшло клопотання про виклик та допит свідків.

У підготовчому засіданні 18.06.2020 позивач підтримав зазначене клопотання, вважає, що виклик свідків має значення для всебічного та повного з`ясування усіх обставин справи.

Також позивачем у підготовчому засіданні подано клопотання про витребування доказів. В обґрунтування даного клопотання позивач посилається на приписи п.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, а тому просить су витребувати у відповідача відповідні документи (докази), щодо підтвердження проходження інспектором який склав спірний Акт про порушення, проходження відповідного навчання, інструктаж та його посадову інструкцію.

Представник відповідача зазначив, що позивачем порушено порядок звернення з вказаними клопотанням, оскільки матеріали справи не містять заяви свідків та доказів звернення позивача з клопотання про надання зазначених доказів до відповідача.

Розглянувши заяву позивача про виклик свідка, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 87 ГПК України, показами свідків є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Сторони, треті особи та їх представники за їх згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Відповідно до ст. 88 ГПК України, показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом.

Відповідно до ст. 89 ГПК України, свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України показання свідків є доказами, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Отже, показання свідка, викладені письмово, є доказом, а виклик свідка згідно зі ст.ст. 87-89 ГПК України здійснюється виключно за наявності письмової заяви свідка в якій викладені його покази та у разі, якщо існують суперечності та сумніви між викладеними свідком у своїй заяві обставинами та іншими доказами, що містяться в матеріалах справи.

Матеріали позовної заяви та заяви про виклик свідка не містять відповідної письмової заяви свідка.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви позивача про виклик свідків.

Щодо клопотання позивач про витребування у відповідача доказів, то суд зазначає наступне.

Суд звертає увагу заявника, що відповідно до ч.ч.2, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з ч.1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За приписами частини 2 вказаної статті у клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів);

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74, 77 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

До клопотання про витребування доказів позивачем не надано належних доказів на підтвердження обґрунтованості вказаного клопотання та доказів звернення до відповідача з відповідним клопотанням.

За таких обставин, враховуючи те що, позивачем пропущено встановлений законом строк для подання доказів, не зазначено обґрунтування неможливості їх подання у встановлений строк, не зазначено заходи яких вжив позивач для отримання доказу визначеного у клопотанні самостійно та не надано доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання вказаних доказів, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про залишення без задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Під час підготовчого засідання 18.06.2020 судом проведено відповідні дії, які передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України та з`ясовано думку представників сторін щодо початку розгляду справи по суті.

Представники сторін зазначили, що повідомили про всі обставини справи які їм відомі та надали усі допустимі докази на підтвердження своїх тверджень у позові та відзиві, а тому вважають за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до частини 2 статті 185 ГПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі зазначеного, та зважаючи, що судом остаточно з`ясований предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу; визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази; вчинені усі дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження з призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до частини 1 статті 195 ГПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше, ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

За приписами частини 2 зазначеної вище статті господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Разом з тим, суд зазначає, що згідно з приписами ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи кількість призначених до розгляду справ, перебування судді у відпустці з 13.07.2020 по 28.08.2020, а також принцип незмінності складу суду, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з метою дотримання розумного строку, суд вважає за необхідне призначити судове засідання з розгляду справи по суті поза межами встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 185, 195, 216, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в :

1. Відмовити позивачу у задоволені клопотання про виклик свідків (вх. №8276/ від 09.09.2019).

2. Відмовити позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів (вх. № 2/1236/20 від 18.06.2020)

3. Закрити підготовче провадження у справі № 923/624/19.

4. Продовжити строк розгляду справи 923/624/19 по суті на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

5. Призначити справу до судового розгляду по суті на 03 вересня 2020 року об 11:30 год. за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 207, про що повідомити учасників справи.

6. Роз`яснити учасникам справи ст. 207 ГПК України, згідно положень якої під час розгляду справи по суті в учасників справи з`ясовується, чи мають вони заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

7. Явка представників сторін у судове засідання не визнається обов`язковою.

8. Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили відповідно до приписів ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за наступною адресою: http://ks.arbitr.gov.ua.

Ухвалу підписано 22.06.2020.

Суддя С.В. Нікітенко