ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"23" червня 2020 р. Справа№ 910/797/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Грека Б.М.

суддів: Остапенка О.М.

Копитової О.С.

перевіривши матеріали апеляційної скаргиДержавної акціонерної холдингової компанії «Київській радіозавод»
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2020
у справі№910/797/20 Господарського суду міста Києва
за позовом Державної акціонерної холдингової компанії «Київській радіозавод»
доПриватного акціонерного товариства «Елекон»
про стягнення 10 190 400 грн. в межах справи №5011-15/2551-2012

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2020 (суддя Пасько М.В.) в задоволенні позову відмовлено повністю. Також постановлено стягнути з Державної акціонерної холдингової компанії «Київській радіозавод» в дохід Державного бюджету України судовий збір в розмірі 152 856 грн.

Не погоджуючись з винесеною ухвалою суду, Державна акціонерна холдингова компанія «Київській радіозавод» подала апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2020, в якій просить скасувати її та залишити позов без розгляду.

Одночасно апелянтом до матеріалів апеляційної скарги було додане клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати за подання апеляційної скарги.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2020, зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Остапенко О.М., Копитова О.С.

Як свідчать матеріали апеляційної скарги, 05.06.2020 заявником її було подано через відділення поштового зв`язку на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2020.

В своїй касаційній скарзі заявник посилається на те, що копію оскарженої ухвали він не отримав, і лише 18.05.2020 під час вивчення судово-претензійної роботи в Єдиному реєстрі судових рішень ним було встановлено факт ухвалення 09.04.2020 рішення Господарським судом міста Києва. До того ж, відповідно до пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби, у зв`язку з чим скаржник просить суд врахувати дану обставину щодо обрахування строків позовної давності.

Північний апеляційний господарський суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її проголошення). Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або у розгляді справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

За положенням частини 2 статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду, та десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу ( частина 3 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Як вбачається з тексту апеляційної скарги, скаржником не наведено підстав пропуску строку на апеляційне оскарження та не порушено питання про його відновлення, натомість, як вказувалось вище, зазначено прохання врахувати приписи пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України щодо обрахування строків позовної давності, яка за своєю правовою природою та сутністю, не є тотожним поняттям строку на апеляційне оскарження.

До того ж, відповідно до пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтею 256 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, в тому числі щодо апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

З системного аналізу змісту наведеної норми вбачається, що нею по суті надається суду пряма правова підстава для визнання на час дії карантину причини пропуску строків, встановлених, зокрема, статтею 256, поважною, однак не виключає обов`язку скаржника дотримуватись при поданні апеляційної скарги правил, встановлених частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, копії оскарженого судового рішення були направлені сторонам засобами поштового зв`язку 13.04.2020 (скаржнику - поштовим відправленням №370).

Згідно відомостей з офіційного сайту УДППЗ «Укрпошта», поштове відправлення №370 було вручене адресатові 16.04.2020 об 11:41, отже з цього моменту почався перебіг десятиденного строку, встановленого для оскарження зазначеної ухвали в апеляційному порядку. Таким чином, останнім днем строку, встановленого для оскарження зазначеної ухвали в апеляційному порядку, було 26.04.2020, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений, а з врахуванням положень пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України - пропущений з поважних причин.

Зі змісту частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк без відповідного клопотання заявника, навіть за наявності поважних причин такого пропуску, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Матеріалами справи підтверджено, що скаржник був повідомлений належним чином про час і місце судового засідання, за результатами якого було винесено оскаржувану ним ухвалу, натомість, з незрозумілих причин, представники скаржника в судове засідання не з`явились.

Повний текст оскарженої ухвали був оприлюднений у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Таким чином, скаржник не був позбавлений об`єктивної можливості в розумні строки дізнатися про результати розгляду даної справи, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень тощо, однак наданими йому процесуальними правами не скористався.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Частиною 4 цієї статті передбачено, що в разі подання апеляційної скарги особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у скарзі зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційних та касаційних скарг на судові рішення.

Розміри ставок судового збору встановлено статтею 4 Закону України "Про судовий збір".

Так, за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство, ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (підпункт 4 пункту 2 частини 2 цієї статті).

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів встановила, що доказів сплати судового збору за її подання до апеляційної скарги у належній сумі, не додано.

Скаржник не є особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, що, зокрема підтверджується, його клопотанням про відстрочку сплати судового збору та судовими рішеннями місцевого господарського суду, відповідно до яких ставка судового збору, що підлягала сплаті ним у місцевому господарському суді, становила 152 856 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті скаржником за подання апеляційної скарги у даній справі, складає 229 284 грн. (152 856 грн. х 150%).

Разом з тим в своєму клопотанні скаржник зазначає про встановлення місцевим господарським судом судового збору у розмірі 76 938, 95 грн., та розміру судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 115 408, 43 грн.

Зважаючи на наявні матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що ставки судового збору викладені та розраховані скаржником помилково, та звертає увагу останнього на необхідність проведення розрахунків для сплати судового збору у відповідності до фактичних обставин справи.

Апеляційний господарський суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотання скаржника щодо надання відстрочки сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Отже, подана заявником апеляційна скарга не відповідає вимогами статті 258 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно з частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, на підставі статей 174, 260 Господарського процесуального кодексу України, з метою надання стороні можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та доказів сплати судового збору, протягом строку, визначеного процесуальним Законом.

Водночас колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 258, частиною .2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Державної акціонерної холдингової компанії «Київській радіозавод» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2020 по справі №910/797/20 залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржник має право усунути недоліки, а саме подати до Північного апеляційного господарського суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та докази сплати судового збору у встановленому розмірі.

3. Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений пунктом 2 її резолютивної частини, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

4. Ухвала апеляційного господарського суду набирає законної сили з моменту її прийняття.

Головуючий суддя Б.М. Грек

Судді О.М. Остапенко

О.С. Копитова