ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2020 року

м. Київ

Справа № 910/13720/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В. (головуючий), Львова Б.Ю.. і Селіваненка В.П.,

за участю секретаря судового засідання Шевчик О.Ю.,

учасники справи:

позивач - заступник військового прокурора Центрального регіону України,

представник позивача - Гусарова А.В. (посв. від 13.01.2020 № 054770),

позивач - Кабінет Міністрів України,

представник позивача - Кеда І.В. (наказ від 24.12.2019 № 702/03),

позивач -Міністерство оборони України,

представник позивача - Тужиков М.А. (наказ від 19.02.2020 №52),

відповідач - державне підприємство "Управління капітального будівництва та інвестицій",

представник відповідача - Цилюрик О.В., адвокат (посв. від 30.06.2015 № КР000022; довіреність від 20.11.2019 № 1/11-5),

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Новатех",

представник відповідача - Аракелян Р.Ф., адвокат (посв. від 14.03.2019 № 7521/10; довіреність від 09.12.2019 № б/н),

розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Новатех"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 (головуючий суддя: Андрієнко В.В., судді Пашкіна С.А., Буравльов С.І.), прийняту за результатами перегляду ухвали господарського суду міста Києва від 24.01.2020 (суддя Мельник В.І.),

у справі № 910/13720/19

за позовом заступника військового прокурора Центрального регіону України (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) та Міністерства оборони України (далі - МОУ)

до державного підприємства "Управління капітального будівництва та інвестицій" (далі - ДП "Управління капітального будівництва та інвестицій");

товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Новатех" (далі - ТОВ "НВП"Новатех")

про визнання недійсним договору.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

Прокурор звернувся до господарського суду міста Києва з позовною заявою в інтересах КМУ та МОУ до ДП "Управління капітального будівництва та інвестицій" та ТОВ "НВП"Новатех" про визнання недійсним додаткового договору від 11.07.2006 № 11/06/4 про пайову (дольову) участь у будівництві по проспекту Повітрофлотському, 28 у місті Київ, укладений між ДП "Управління капітального будівництва та інвестицій" та ТОВ "НВП"Новатех" на виконання договору від 11.07.2006 № 11/06.

Короткий зміст судових рішень у справі

Господарським судом міста Києва ухвалою від 24.01.2020 позовну заяву Прокурора залишено без розгляду.

Судове рішення мотивоване тим, що представництво в суді інтересів держави в особі КМУ та Національного Банку України може здійснюватися прокурором ,Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції. Водночас суд першої інстанції, посилаючись на приписи частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зазначає, що Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави, у той час, як КМУ та МОУ, відповідно до положень чинного законодавства, наділені правом і мають можливість самостійно вирішувати питання щодо захисту своїх порушених прав (у т.ч. шляхом звернення до суду).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Прокурор звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду міста Києва від 24.01.2020.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 апеляційну скаргу Прокурора задоволено; ухвалу господарського суду міста Києва від 24.01.2020 скасовано; справу передано на розгляд до господарського суду міста Києва.

Суд зазначив про передчасність висновку суду першої інстанції про необхідність залишення позовної заяви Прокурора в інтересах держави в особі КМУ та МОУ без розгляду, оскільки господарським судом міста Києва не було надано оцінки можливості звернення Прокурора в інтересах МОУ відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Короткий зміст вимог касаційної скарги

ТОВ "НВП"Новатех", звертаючись до Верховного Суду з касаційною скаргою, просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 та залишити в силі ухвалу господарського суду міста Києва від 24.01.2020.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Так, згідно з доводами ТОВ "НВП"Новатех", судом апеляційної інстанції неправильно застосовано приписи пункту 3 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом, а саме приписами статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та передаючи справу на розгляд до суду першої інстанції, Північний апеляційний господарський суд порушує встановлені законодавством підстави та порядок процесуального представництва прокурором інтересів держави в суді, які обумовлені положеннями пункту 3 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Доводи інших учасників справи

Від КМУ надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому останній просить залишити скаргу ТОВ "НВП"Новатех" без задоволення, а постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 - без змін. Водночас КМУ зазначає, що шкода, яка спричиняється КМУ та МОУ у зв`язку з укладанням спірного додаткового договору від 11.07.2006, є безпосередньо шкодою інтересам держави, а тому заступник військового прокурора Центрального регіону України в порядку приписів статті 23 Закону України "Про прокуратуру" має повноваження здійснювати представництво інтересів КМУ та МОУ в суді.

Прокурор подав до Касаційного господарського суду відзив на касаційну скаргу Товариства та просив відмовити у задоволенні касаційної скарги та залишити в силі постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020. Водночас Прокурор зазначає, що доводи касаційної скарги є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не відповідають матеріалам справи.

Від ДП "Управління капітального будівництва та інвестицій" також надійшов відзив на касаційну скаргу в якому останнє просить задовольнити касаційну скаргу Товариства та скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 і залишити в силі ухвалу господарського суду міста Києва від 24.01.2020.

Від МОУ відзиву на касаційну скаргу не надходило.

Позиція Верховного Суду та висновки щодо застосування норм права

Згідно із пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, Північний апеляційний господарський суд в постанові від 17.03.2020 зазначив, що судом першої інстанції не було надано оцінки тому, що статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" не встановлено обмежень Прокурору представляти інтереси МОУ, тобто звертатись до суду з позовом у його інтересах, а тому покладений в основу оскарженої ухвали висновок суду про залишення позовної заяви Прокурора в інтересах КМУ та МОУ без розгляду є передчасним.

Водночас частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі КМУ та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Представництво інтересів держави в суді у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави здійснюється прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, а у визначених законом випадках - прокурорами Офісу Генерального прокурора в порядку та на підставах, визначених Цивільним процесуальним кодексом України.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Згідно з абзацом першим, другим і третім частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (аналогічна правова позиція викладена об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи у постанові від 25.10.2019 по справі № 911/1107/18).

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави.

Підстави представництва прокурором інтересів держави з`ясовуються насамперед судом першої інстанції, який має досить широкий розсуд (дискрецію) в оцінці підстав звернення прокурора.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

З тексту ухвали господарського суду міста Києва від 28.01.2020 вбачається, що судом першої інстанції було встановлено, що Прокурором не було надано до суду письмової вказівки чи наказу Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції, щодо здійснення представництва інтересів держави в особі КМУ. Окрім того, суд першої інстанції встановив, що: КМУ та МОУ, відповідно до положень чинного законодавства, наділені правом і мають можливість самостійно вирішувати питання щодо захисту своїх порушених прав, у тому числі шляхом звернення до суду; матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, які визначені Законом як виключні випадки для здійснення представництва інтересів держави в особі КМУ та МОУ саме Прокурором.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції надав оцінку обставинам, які зумовлюють можливість звернення Прокурора як в інтересах КМУ, так і в інтересах МОУ, а тому Північний апеляційний суд дійшов передчасного висновку про необхідність скасування ухвали господарського суду міста Києва від 28.01.2020 як такої, що не відповідає нормам процесуального права та фактичним обставинам справи.

Водночас Касаційний господарський суд наголошує на тому, що обставини дотримання прокурором встановленої частинами третьою і четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Водночас відповідно до статті 300 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Доводи, викладені у відзиві ДП "Управління капітального будівництва та інвестицій" на касаційну скаргу, ґрунтуються на обставинах, встановлених у розгляді справи судом першої інстанції, та відповідають нормам матеріального і процесуального права.

Водночас доводи, викладені у відзивах на касаційну скаргу КМУ та Прокурора, не приймаються Судом з огляду на викладене в цій постанові.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

У відповідності до приписів пункту 4 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

Згідно зі статтею 312 ГПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

З урахуванням викладеного постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, а ухвала місцевого господарського суду про залишення позову без розгляду - залишенню в силі.

Судові витрати

У зв`язку з тим, що касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, а ухвала суду першої інстанції - залишенню в силі, витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн за розгляд справи в суді касаційної інстанції підлягають стягненню з військової прокурори Центрального регіону України на користь ТОВ "НВП"Новатех" (з огляду на те, що саме Прокурором було подано апеляційну скаргу на законну та обґрунтовану ухвалу місцевого господарського суду, яка безпідставно скасована судом апеляційної інстанції).

Керуючись статтями 129, 308, 312, 315 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Новатех" задовольнити.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.03.2020 у справі № 910/13720/19 скасувати.

3. Ухвалу господарського суду міста Києва від 28.01.2020 зі справи № 910/13720/19 залишити в силі.

4. Стягнути з військової прокурори Центрального регіону України на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Новатех" 2102,00 грн судового збору за розгляд справи в суді касаційної інстанції.

Видачу відповідного наказу доручити господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко