УХВАЛА

м. Київ

19.06.2020Справа № 910/8674/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О., розглянувши

заяву ОСОБА_1

про забезпечення позову до подачі позову

Особи, які можуть отримати статус учасника справи:

ОСОБА_1 (позивач)

Приватне акціонерне товариство "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" (відповідач)

Акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" (третя особа)

без повідомлення (виклику) учасників процесу

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову, у якій заявник просить суд:

зупинити дію рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020;

заборонити Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припиненя повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі.

Частиною 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову суд дійшов висновку про задоволення заяви заявника, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.1 ст.136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 136 ГПК України).

Отже, у відповідності до господарського процесуального законодавства таку процесуальну дію, як забезпечення позову, може бути вчинено як до пред`являння позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 частини 1 статті 138 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заява про забезпечення позову до подання позовної заяви подається за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Заявник має намір звернутися до суду із позовом про визнання незаконним рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД", оформленого протоколом засідання Наглядової ради № 3/2020 від 17.06.2020 про відсторонення від виконання обов`язків в.о. голови правління ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 , а також призначення тимчасово виконуючого обов`язки голови правління цього товариства, поновлення на посаді ОСОБА_1 , скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зобов`язання внести відповідний запис до цього реєстру.

Підставою для подання позову, ОСОБА_1 , як член виконавчого органу ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД", визначає недотримання вимог законодавства та установчих документів під час скликання та проведення 17 червня 2020 року засідання Наглядової ради Товариства, що є порушенням прав заявника, як члена виконавчого органу ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" з управління товариством.

Так, відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (учасника, акціонера) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

Отже, спори, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, є корпоративними у розумінні пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України незалежно від того, чи є позивач акціонером (учасником) юридичної особи, і мають розглядатися за правилами ГПК України.

Конституційний Суд України у Рішенні від 12 січня 2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний фінансово-правовий консалтинг" про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13 травня 2014 року № 1255-VII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів") зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Велика Палата Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі №921/36/18 зробила висновок, що вимога про визнання недійсним рішення Наглядової ради приватного акціонерного товариства, яким позивача було відсторонено від виконання повноважень директора товариства, є такою, що виникла з корпоративних відносин, а отже, її вирішення належить до юрисдикції господарського суду.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 562/304/17 визначено, що оскільки підставою поданого позову позивач вказує недотримання вимог законодавства та установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства, що є порушенням прав учасника на управління товариством, а не трудових прав керівника товариства, то спір в цій частині за своєю правовою природою та правовими наслідками, належить до корпоративних спорів і підлягає вирішенню господарськими судами.

Згідно із ч.7 ст.30 Господарського процесуального кодексу України спори між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) її посадової особи, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням юридичної особи.

З урахуванням наведеного, спір про визнання незаконним рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД", оформленого протоколом засідання Наглядової ради № 3/2020 від 17.06.2020 про відсторонення від виконання обов`язків в.о. голови правління ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 , а також призначення тимчасово виконуючого обов`язки голови правління цього товариства, поновлення на посаді ОСОБА_1 , скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зобов`язання внести відповідний запис до цього реєстру, підлягає вирішенню Господарським судом міста Києва.

У відповідності до Господарського процесуального кодексу України заходи до забезпечення позову можуть вживатися лише за умов, визначених ст. 136 ГПК України, а саме:

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду;

- якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положеннями п.2, 4 частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

У відповідності до ч.3 ст.137 Господарського процесуального кодексу України, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

У заяві про вжиття заходів до забезпечення позову позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

зупинення дії рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020;

заборони Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі.

Суд зазначає, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

Заява про забезпечення позову, є обґрунтованою із зазначенням адекватного засобу забезпечення позову, необхідного для забезпечення ефективного захисту.

При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Водночас обов`язок доказування покладається на особу, яка подала заяву про забезпечення позову. Доказування повинно здійснюватися за загальними правилами відповідно до ст.ст. 73, 74, 76-79 ГПК України, яка передбачає обов`язковість подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник з обраними заявником заходами забезпечення позову.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно із матеріалів заяви, 17.06.2020 Наглядовою радою Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" прийняте рішення, оформлене протоколом №3/2020 від 17.06.2020 про відсторонення виконуючого обов`язки голови Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 від здійснення повноважень виконуючого обов`язки голови правління.

Вказаним рішенням Наглядової ради обрано ОСОБА_2 членом правління та особою, яка з 18.06.2020 тимчасово здійснюватиме повноваження голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" з 18.06.2020, затверджено умови контракту.

Згідно із витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.06.2020 за № Желізняк Роман Іванович з 18.06.2020 є тимчасово виконуючий обов`язки - керівник.

Стаття 99 Цивільного кодексу України визначає, що загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень. Назвою виконавчого органу товариства відповідно до установчих документів або закону може бути "правління", "дирекція" тощо.

У відповідності до частини першої статті 61 Закону України "Про акціонерні товариства" повноваження голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) припиняються за рішенням наглядової ради "з одночасним прийняттям рішення про призначення голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження, якщо статутом акціонерного товариства це питання не віднесено до компетенції загальних зборів.

Повноваження члена виконавчого органу припиняються за рішенням наглядової ради, якщо статутом товариства це питання не віднесено до компетенції загальних зборів.

Підстави припинення повноважень голови та/або члена виконавчого органу встановлюються законом, статутом товариства, а також контрактом, укладеним з головою та/або членом виконавчого органу.

Згідно із п.10.1. Статуту Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД", затвердженого рішенням акціонера (правління ПАТ "Укрзалізниця") від 12.04.2017 №69-4/30-3,встановлено, що Вищим органом товариства є загальні збори. Повноваження та функції загальних зборів товариства, передбачені статтею 33 Закону України "Про акціонерні товариства", цим Статутом та внутрішніми документами товариства, здійснюються акціонером - ПАТ "Укрзалізниця" одноосібно.

Загальні збори товариства можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, (п.10.3 Статуту ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД").

Пунктом 10.4 Статуту ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" визначено, що до виключної компетенції загальних зборів належить зокрема: обрання та припинення повноважень голови і членів виконавчого органу; затвердження умов контрактів, які укладатимуться з головою та членами виконавчого органу, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання контрактів з головою та членами виконавчого органу; прийняття рішення про відсторонення голови або члена виконавчого органу від здійснення повноважень та обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження голови виконавчого органу

Водночас, у відповідності до п.11.24 Статуту Наглядова рада може надавати пропозиції загальним зборам щодо: осіб для обрання головою і членами виконавчого органу; відсторонення голови або члена виконавчого органу від здійснення повноважень та обрання особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження виконавчого органу.

Заявник зазначає, що рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" від 17.06.2020 прийняте всупереч інтересам Товариства та поза волею акціонера.

При прийнятті рішення, за доводами заявника, Наглядова рада ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вийшла за межі повноважень передбачених Статутом та наданих їй акціонером Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД".

Як зазначає, заявник у протоколі Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" №3/2020 від 17.06.2020 у порушення ч.1 ст.61 Закону України "Про акціонерні товариства" не зазначені підстави припинення повноважень виконуючого обов`язки голови виконавчого органу.

Окрім того, за обґрунтуваннями заявника, при прийнятті рішення Наглядовою радою порушені приписи п.13.9 Статуту щодо права акціонера на подання від його імені кандидатури члена правління, а також п.3.2., п.7.9. Положення про Наглядову раду Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД".

Посилаючись на вище наведене заявник зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020 та заборони Наглядовій раді ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі, може істотно ускладнити ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересі заявника за захистом яких він має звернутися до суду, оскільки невжиття відповідних заходів забезпечення позову, за доводами заявника, громадянин ОСОБА_2 матиме змогу захопити підприємство, що входить до складу АТ "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" та вчиняти дії щодо введення підприємства до банкрутство або в інший спосіб дискредитувати діяльність підприємства.

Суд зазначає, що одним із завдань господарського судочинства у відповідності до вимог статті 2 Господарського процесуального кодексу України є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів юридичних осіб.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи.

Основним завданням процесуальних норм, які регламентують вжиття судом заходів забезпечення позову, є досягнення балансу між правом позивача на захист свого порушеного права та правом відповідача заперечувати проти адресованих йому вимог у будь-який дозволений законом спосіб. Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки заявник не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18.

За висновками суду, виконання рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020 та вчинення дій спрямованих на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення у судовому порядку спору про правомірність вказаного рішення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист права, за яким заявник звернувся до суду, оскільки такий захист, у випадку невжиття заявленого заходу, не зможе відбутися в межах розгляду однієї справи та потребуватиме нових звернень до суду з іншими позовами.

Надавши оцінку наведеним заявником обґрунтуванням суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для вжиття заходів до забезпечення позову.

Встановлення обставин щодо правомірності рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020 впливає на права заявника, оскільки пов`язані з правами заявника у прийнятті участі в реалізації корпоративних відносин і можливості впливати на виникнення, реалізацію, зміну і припинення корпоративних прав акціонерів ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД".

Разом з тим, оцінка правомірності прийняття рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020 може бути дана лише за результатами вирішення судом відповідного спору.

За змістом норм Господарського процесуального кодексу України, під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Судом враховано, що обрані заявником заходи забезпечення позову є тимчасовими, на період вирішення спору по суті, з метою зупинення вчинення під час розгляду справи дій, які матимуть відповідні юридичні наслідки, що можуть істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких заявник має намір звернутися до суду, а також забезпечення прав акціонера - АТ "Українська залізниця".

Судом враховано, приписи ч.5, 10 ст.137 ГПК України, згідно із якими не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; заходи забезпечення позову не повинні порушувати прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства; зокрема, крім випадків, передбачених частиною дев`ятою цієї статті, заборона вчиняти дії має стосуватися лише акцій або корпоративних прав, безпосередньо пов`язаних з предметом спору.

Водночас, вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони Наглядовій раді ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі, стосуються безпосередньо предмету спору, а саме рішення Наглядової ради ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020. При цьому, вжиттям заходів забезпечення позову, судом не забороняється проводити загальні збори акціонерів Товариства або учасників господарського товариства та приймати ними рішення.

З урахуванням викладеного, обрані позивачем заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Наглядової ради ПрАТ від 17.06.2020 та заборони Наглядовій раді ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення то суті спору у даній справі відповідають вимогам процесуального законодавства, зокрема вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів осіб, які можуть набути статуту учасників судового процесу.

Окрім того, між зазначеними заходами забезпечення позову і предметом позовної вимоги наявний зв`язок, доведено обставини щодо ймовірності істотного ускладнення чи унеможливлення ефективно захистити або поновити права або інтереси заявника, за захистом яких він має намір звернутися до суду, без вжиття таких заходів.

З урахуванням вище наведеного, у даному випадку, за висновками суду, застосування обраних заявником заходів забезпечення позову направлено, насамперед, на забезпечення дійсної ефективності судового захисту та упередження можливості додаткового порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання.

З огляду на обґрунтування наведені заявником, оскільки обрані заходи до забезпечення позову спрямовані на ефективний захист порушеного права позивача, за захистом якого він має намір звернутися до суду, суд прийшов висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову у даній справі шляхом заборони шляхом зупинення дії рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020 та заборони Наглядовій раді ПрАТ "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі.

Згідно із приписами ч. 6 ст. 140 ГПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. 136, 137, 138, 140, 232, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позову задовольнити.

2. З метою забезпечення позову у справі №910/8674/20:

Зупинити дію рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" (03049, м. Київ, вулиця ПОЛЗУНОВА, БУДИНОК 2, ідентифікаційний код 00480247) оформленого Протоколом №3/2020 від 17.06.2020.

Заборонити Наглядовій раді Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" (03049, м. Київ, вулиця ПОЛЗУНОВА, БУДИНОК 2, ідентифікаційний код 00480247) вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень виконуючого обов`язки голови правління Приватного акціонерного товариства "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" (03049, м. Київ, вулиця ПОЛЗУНОВА, БУДИНОК 2, ідентифікаційний код 00480247) ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі.

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Боржник: Приватне акціонерне товариство "КИЇВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОВАГОНОРЕМОНТНИЙ ЗАВОД" (03049, м. Київ, вулиця ПОЛЗУНОВА, БУДИНОК 2, ідентифікаційний код 00480247).

Відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" дана ухвала є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому чинним законодавством України для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення вказаної ухвали до виконання - протягом трьох років з наступного дня після набрання цією ухвалою законної сили, тобто до 19.06.2023.

Ухвала набирає законної сили 19.06.2020 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст ухвали складений та підписаний: 19.06.2020.

Суддя С. О. Турчин