ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні

"18" червня 2020 р.Справа № 922/1440/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

без виклику представників сторін

розглянувши заяву (вх. № 13646 від 16.06.2020) Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" про вжиття заходів забезпечення позову

матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко", м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія", м. Харків
про внесення змін

ВСТАНОВИВ:

13 травня 2020 року до Господарського суду Харківської області з позовною заявою звернулось Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та Ко" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія", в якій просить суд змінити оплату робіт за п. 4.1. договору підряду № 2-16 від 12.05.2016 р., пропорційно зменшивши ціну робіт в розмірі 5621803,95 грн.

Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та Ко" з підстав поданого позову до Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія" стосовно внесення змін в оплату робіт за п. 4.1. договору підряду № 2-16 від 12.05.2016 р. надав до суду заяву (вх. № 11367) про забезпечення позову щодо зупинення стягнення на підставі наказу на примусове виконання рішення, виданого Господарським судом Харківської області 14.01.2020 у справі № 922/3453/19 на суму 5040876,52 грн., в межах виконавчого провадження №61849927 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20, а також щодо зупинення стягнення на підставі постанови ВП №61011413 від 20.01.2020 про стягнення з ПрАТ Концерн АВЕК та Ко основної винагороди на користь приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Семендяєва Олександра Сергійовича на суму 504087,64 гривень в межах виконавчого провадження №61819594 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20.

Ухвалою суду від 20 травня 2020 року заяву (вх. № 11367 від 20.05.2020) Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" про забезпечення позову було задоволено.

Даною ухвалою зупинено стягнення на підставі наказу на примусове виконання рішення, виданого Господарським судом Харківської області 14.01.2020 у справі № 922/3453/19 на суму 5 040 876,52 гривень, в межах виконавчого провадження №61849927 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20 та зупинено стягнення на підставі постанови ВП №61011413 від 20.01.2020 про стягнення з ПрАТ «Концерн АВЕК та Ко» основної винагороди на користь приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Семендяєва Олександра Сергійовича на суму 504 087,64 гривень в межах виконавчого провадження №61819594 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20.

Визнано у якості стягувача - Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та Ко", а у якості боржника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія".

Ухвалою суду від 27 травня 2020 року виправлено допущену описку в резолютивній частині ухвали суду від 20 травня 2020р. по справі №922/1440/20 щодо зазначення вірної дати складання та підписання повного тексту, а саме: "Повний текст ухвали складено та підписано 20.05.2020р.".

22.05.2020 до господарського суду Харківської області представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія" ОСОБА_1 було подано заяву (вх. № 11604 від 22.05.2020) про скасування заходів забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 20.05.2020р. по справі №922/1440/20, яку прийнято до розгляду ухвалою суду від 27 травня 2020 року та призначено до розгляду на "01" червня 2020 р. о 10:30, де також судом повідомлено сторін щодо захисту життя і здоров`я людини, її безпеки та недоторканість щодо убезпечення населення України від розповсюдження гострої респіраторної хвороби та масового поширення вірусної інфекції коронавірусу, при цьому не порушуючи права та інтереси учасників справи, щодо наданих процесуальним законодавством України.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія" у своїй заяві просило суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою господарського суду Харківської області від 20.05.2020 року, у зв`язку з тим, що станом на теперішній час рішення суду в іншій справі № 922/3453/20 набуло чинності та правомірно перебуває на примусовому виконанні в органі виконання судових рішень.

Вирішуючи заяву (вх. № 11604 від 22.05.2020) про скасування заходів забезпечення позову, судом було встановлено, що відповідно тексту рішення господарського суду Харківської області від 18.12.2019 року у справі № 922/3453/19 та тексту постанова Східного апеляційного господарського суду від 10.03.2020 року у справі № 922/3453/19, які набули у встановленому господарським процесуальним законом порядку законної сили, надано оцінку правовідносинам між ПрАТ "Концерн Авек та Ко" та ТОВ "Слобожанська будівельна компанія" за договорами, зменшення плати за якими є предметом позовних вимог ПрАТ «Концерн Авек та Ко» в даній господарській справі. Предметом дослідження в господарській справі № 922/3453/19 був порядок укладення та виконання саме Товариством «Слобожанська будівельна компанія» та ПрАТ «Концерн Авек та Ко» безпосередньо господарського договору № 2-16 від 12.05.2016 року, додаткових угод та додатків та господарського договору № У-1 від 01.08.2017 року, додаткових угод та додатків.

Ухвалою суду від 01 червня 2020 року заяву (вх. № 11604 від 22.05.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія" про скасування заходів забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 20.05.2020р. по справі №922/1440/20 задоволено. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою господарського суду Харківської області від 20.05.2020 у справі № 922/1440/20.

16.06.2020 Приватне акціонерне товариство "Концерн АВЕК та Ко" з підстав поданого позову до Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська будівельна компанія" стосовно внесення змін в оплату робіт за п. 4.1. договору підряду № 2-16 від 12.05.2016 р. надав до суду заяву (вх.№13646 від 16.06.2020) про вжиття заходів забезпечення позову щодо зупинення стягнення на підставі наказу на примусове виконання рішення, виданого Господарським судом Харківської області 14.01.2020 у справі № 922/3453/19 на суму 5040876,52 грн., в межах виконавчого провадження №61849927 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20, а також щодо зупинення стягнення на підставі постанови ВП №61011413 від 20.01.2020 про стягнення з ПрАТ Концерн АВЕК та Ко основної винагороди на користь приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Семендяєва Олександра Сергійовича на суму 504087,64 гривень в межах виконавчого провадження №61819594 (зведене виконавче провадження № 61851223) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 922/1440/20.

Зазначену заяву обґрунтовано, як збереження коштів заявника (позивача) щодо передчасного отримання ТОВ Слобожанська будівельна компанія коштів у розмірі 1825528,90грн. за виконані роботи за Договором №2-16 від 12.05.2016, які заявник оспорює на підставі виявлених в процесі експлуатації позивачем недоліків, які неможливо було виявити під час приймання робіт (приховані недоліки).

Так, на думку Позивача (заявника) Підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі.

Тобто при зверненні з зазначеним позовом та заявою Позивач зазначає, що роботи, виконані Підрядником згідно з Договором підряду № 2-16 від 12.05.2016р., мають відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру; виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові; результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Однак в процесі експлуатації Позивачем виявлено недоліки, які неможливо було виявити під час приймання робіт (приховані недоліки). Якщо Підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, Замовник має право на відповідне зменшення плати за роботу.

ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО через претензії щодо якості виконаних робіт звернувся з відповідним позовом до ТОВ Слобожанська будівельна компанія, де зазначає, що у разі задоволення такого позову Позивач матиме право вимагати у Відповідача відповідного зменшення плати за роботу, виконану за Договором №2-16 від 12.05.2016р.

А оскільки на підставі рішення Господарського суду Харківської області від 18.12.2019р. по справі № 922/3453/19, яким задоволені позовні вимоги ТОВ Слобожанська будівельна компанія до ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО щодо стягнення заборгованість за Договором №2-16 від 12.05.2016 у сумі 1 825 528,90 грн. та заборгованості за Договором № У-1 від 01.08.2017р. у сумі 5 800 989,56грн. витрати зі сплати судового збору, що набрав законної сили та виданого 14.01.2020 року наказу на примусове виконання такого рішення, приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Семендяєва Олександра Сергійовича відкрив виконавче провадження №61011413 (далі ВП № 61011413).

Заявник зазначає, що в рамках ВП №61011413 винесена 20.01.2020 року постанова про стягнення з боржника ПрАТ Концерн АВЕК та КО основної винагороди на користь приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Семендяєва О.С. у сумі 774 091 (сімсот сімдесят чотири тисячі дев`яносто одна) гривня 62 коп.

Постановою від 10.04.2020 року приватний виконавець Семендяєв О.С. у ВП №61011413 винесено про повернення виконавчого листа стягувачу ТОВ Слобожанська будівельна компанія на підставі заяви останнього, де в даній постанові вказано, що залишок нестягнутої заборгованості за Судовим наказом від 14.01.2020 становить 5 040 876 (п`ять мільйонів сорок тисяч вісімсот сімдесят шість гривень) 52 коп.; залишок нестягнутої суми основної винагороди приватного виконавця Семендяєва О.С. становить 504 087 (п`ятсот чотири тисячі вісімдесят сім гривень) 64 коп.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Родіна Г.В. 13.04.2020 року відкрито виконавче провадження №61819594 (далі ВП № 61819594) з примусового виконання Постанови приватного виконавця Семендяєва О.С. ВП №61011413 від 20.01.2020 про стягнення з ПрАТ Концерн АВЕК та КО основної винагороди на користь приватного виконавця Семендяєва О.С. на суму 504 087,64 гривень.

А 15.04.2020 року постановою приватного виконавця Родіна Г.В. відкрито виконавче провадження № 61849927 (далі ВП № 61849927) з примусового виконання судового наказу від 14.01.2020 на залишок нестягнутої суми за Судовим наказом від 14.01.2020 на суму 5 040 876,52 гривень та ВП № 61819594 та ВП №61849927 об`єднані у зведене виконавче провадження №61851223 (далі - ЗВП №61851223), де в рамках наведених виконавчих проваджень приватний виконавець Родін Г.В.: 1) наклав арешт на кошти ПрАТ Концерн АВЕК та Ко, що містяться на рахунках в банківських установах (постанова ВП № 61849927 від 04.05.2020); 2)наклав арешт на кошти ПрАТ Концерн АВЕК та Ко, що містяться на рахунках в банківських установах (постанова ВП № 61819594 від 14.04.2020); 3) наклав арешт на грошові кошти, що перебувають та будуть надходити до каси ПрАТ Концерн АВЕК та Ко (постанова ВП № 61819594 від 13.05.2020); 4) наклав арешт на транспортні засоби ПрАТ Концерн АВЕК та Ко у кількості 55 одиниць згідно з переліком, наданим МВС (постанова ВП № 61819594 від 18.05.2020).

Заявник вважає, що вжиття заходів до забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі Судового наказу від 14.01.2020, на підставі Постанови ВП №61011413 від 20.01.2020 про стягнення з ПрАТ «Концерн АВЕК та КО» основної винагороди приватного виконавця не обмежить права та законні інтереси як суб`єктів спірних правовідносин, так і інших осіб, адже такі заходи мають тимчасовий характер та не впливають на господарську діяльність Відповідача, в той час, як їх вжиття забезпечить збереження балансу інтересів сторін спірних правовідносин, унеможливить порушення інтересів інших осіб та узгоджується із критеріями розумності, обґрунтованості та адекватності, де метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є саме уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду щодо уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Як було вказано вище, приватний виконавець вчиняє активні дії по виконанню відповідного судового наказу. Зокрема, останнім накладено арешти на майно, що використовується у господарській діяльності ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО».

При цьому, як зазначає Позивач, арештовано банківські рахунки, з яких останнім здійснюється виплата заробітної плати працівникам, оплата обов`язкових платежів тощо.

В обґрунтування вищезазначеного Позивачем надаємо копії платіжних доручень:

- по рахунку № НОМЕР_1 в AT «Універсал Банк» платіжні доручення № від 07.05.2020, № від 07.05.2020, № від 07.05.2020, № від 07.05.2020, № від 08.05.2020, № від 08.05.2020р;

- по рахунку № НОМЕР_2 в ПАТ «МТБ БАНК», МФО 328168 платіжні доручення № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020, № від 22.05.2020.

Відтак, як зазначає Позивач, на сьогодні за судовим наказом від 14.01.2020 відбувається примусове стягнення сум робіт з прихованими недоліками.

Отже, незупинення виконання судового наказу від 14.01.2020 призведе до передчасного отримання ТОВ «Слобожанська будівельна компанія» 1 825 528,90 грн. за виконані роботи: у разі задоволення позову ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» до ТОВ «Слобожанська будівельна компанія» ціна виконаних робіт зменшиться та ТОВ «Слобожанська будівельна компанія» втратить право на отримання плати за роботу на суму 1 825 528,90 грн..

Також, винагорода приватного виконавця Семендяєва О.С. знаходиться у прямій залежності від суми, що підлягає стягненню за судовим наказом від 14.01.2020 та обраховується у відсотках до стягнутої суми боргу. Незупинення виконання постанови приватного виконавця Семендяєва О.С. ВП №61011413 від 20.01.2020 призведене до передчасного отримання таким виконавцем винагороди за стягнення 1 825528,90 грн. на користь ТОВ «Слобожанська будівельна компанія» за виконані роботи з прихованими недоліками, спір стосовно яких розглядається по справі № 922/1440/20.

Так, заявник має реальне побоювання, що не вжиття заходів забезпечення позову в рамках справи № 922/1440/20 шляхом зупинення стягнення з ПрАТ «Концерн АВЕК та КО» призведе до передчасного отримання ТОВ «Слобожанська будівельна компанія» 1 825 528,90 грн. за виконані роботи, позбавляючи ПрАТ «КОНЦЕРН АВЕК ТА КО» значної грошової суми та до необхідності звернутися з новим позовом за захистом або поновленням своїх прав, але вже в межах іншого судового провадження, та витратити додаткові кошти, що істотно ускладнить поновлення порушених прав та інтересів.

Розглянувши заяву про вжиття заходів по забезпеченню позову, проаналізувавши норми законодавства України, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У рішенні Конституційного суду України від 16.06.2011 р. № 5-рп/2011 у справі №1-6/2011 зазначено, що судочинство охоплює, зокрема, інститут забезпечення позову, який сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого статтею 55 Конституції України.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача чи інших осіб з тим, щоб забезпечити позивачам реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Статтею 137 ГПК України визначено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у п. 1 - 9 цієї частини.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 139 ГПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Тобто, імперативними приписами ч. 1 ст. 139 ГПК України визначено обов`язкові вимоги, які ставляться та яким повинна відповідати заява про вжиття заходів забезпечення позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Як вказано у п. 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.122011 року № 16 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: - розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; - забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; - наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; - імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; - запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Разом з цим, виходячи з аналізу Постанови Пленуму Вищого Господарського суду України від 26.12.2011 року № 16 «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову», достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Таким чином, зазначення у заяві про забезпечення позову обґрунтованості такого забезпечення та доведення, що невжиття такого заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення є обов`язковим.

Статтею 8 Конвенції про захист заробітної плати № 95 відрахування із заробітної плати дозволяється робити лише за умов та в межах, продиктованих національним законодавством або визначених у колективному договорі чи в рішенні арбітражного органу.

Відповідно до ч.1 ст.2 та ч.2 ст.10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 № 95, ратифікованої Україною 04.08.1961 року, заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Статтею 25 Закону України «Про оплату праці» забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством. Відрахування із заробітної плати можуть провадитися тільки у випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до ч. 5 ст. 97 та ч. 1 ст. 115 Кодексу законів про працю визначено, що своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку, всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

В Рішенні Європейського Суду з прав людини по справі «Хонякіна проти Грузії» від 19 червня 2012 року, зазначено, що право на соціальні виплати є майновим правом, передбаченим ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, і зменшення розміру або припинення виплати належним чином встановленої соціальної допомоги може становити втручання у право власності.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в своїй постанові від 17 січня 2020 року по справі № 340/1018/19 зазначив, що заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю України, статтях 15, 22, 24 Закону України «Про працю». Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю. Отже, виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Також, відповідно до частин третьої, четвертої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Таким чином, своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам та сплата податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2019 у справі № 916/73/19 та у постанові Верховного Суду у складі КГС від 10 жовтня 2019 року у справі № 916/1572/19.

При цьому, в даному випадку для вирішення питання про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа суду необхідно встановити: - надання банківських послуг Позивачу по забезпеченню розрахунків із зарахування на карткові рахунки, на які накладено арешт, працівників сум оплати праці та інших виплат у безготівковій формі; - наявність на арештованих банківських рахунках коштів та їх розмір; - які саме банківські рахунки Позивача, на яких накладено арешт, мають спеціальний режим; - наявність на арештованих банківських рахунках із спеціальним режимом коштів та їх розмір; - наявність доказів нарахування заробітної плати саме на арештовані банківські рахунки, на грошові кошти на яких накладено арешт на підставі наказу на примусове виконання рішення, виданого Господарським судом Харківської області 14.01.2020 у справі № 922/3453/19 в межах виконавчого провадження №61849927, а також на підставі постанови ВП №61011413 від 20.01.2020 в межах виконавчого провадження №61819594; - довідки про розмір заборгованості Позивача по заробітній платі.

Суд зазначає, що самих лиш платіжних доручень щодо сплати Позивачем податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України та постанов про арешт коштів боржника в даному випадку не достатньо для забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа.

Статтею 74 ГПК встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви (вх. № 13646 від 16.06.2020) Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" про вжиття заходів забезпечення позову, судом встановлено, що наведені заявником у заяві обставини не підтверджені належними та допустимими доказами, а тому підстави щодо забезпечення позову відсутні.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 136-140, 234 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви (вх. № 13646 від 16.06.2020) Приватного акціонерного товариства "Концерн АВЕК та Ко" про вжиття заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу, відповідно до частини 8 статті 140 ГПК України, може бути оскаржено в порядку, передбаченому статтями 254, 255 ГПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суд Харківської області протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.06.2020р.

Суддя І.П. Жигалкін