ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30.06.2020м. ДніпроСправа № 904/4441/19
За заявою Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод"

про відстрочення виконання рішення суду від 20.01.2020

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Металтехекспорт", м.Харків

до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод", м. Дніпро

про стягнення заборгованості у сумі 13 455 824,27 грн

за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Металтехекспорт", м. Харків

про стягнення заборгованості у сумі 3 058 707,60 грн.

Суддя Колісник І.І.

Представники:

від стягувача - Ткаченко В.В. - адвокат, Ніценко С.В. - керівник;

від боржника - не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 20.01.2020 (суддя Колісник І.І.) залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 17.06.2020, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Металтехекспорт" основний борг у сумі 12 561 080,00 грн, судовий збір у сумі 167 789,87 грн.

22.06.2020 на виконання зазначеного рішення господарського суду видано наказ.

18.06.2020 до суду від Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду від 20.01.2020 строком на один рік.

В обґрунтування поданої заяви боржник посилається на тяжке фінансове становище, зумовлене зростанням вартості сировини, енергетичних ресурсів та падінням світових цін на ринку металопродукції. Також він зазначає, що за таких обставин підприємство фактично працює у збиток. Зокрема, за 6 місяців 2019 року збиток становив 511 053 000,00 грн, за 9 місяців 2019 року - 802 224 000,00 грн. На підтвердження до заяви долучені звіти про фінансові результати (а.с. 85 - 87, 93 том 2).

За наданою довідкою № 470 від 09.01.2020 станом на 30.11.2019 кредиторська заборгованість підприємства становить 5 069 493 тис. грн (а.с. 87-88, 92 том 2). Падіння виробничих процесів заявник обґрунтовує наказами № 355 від 28.05.2019 та № 767 від 26.11.2019, відповідно до яких, починаючи з 01.08.2019 по 31.12.2019 та з 01.02.2020 по 30.04.2020 на підприємстві змінені істотні мови праці, а саме встановлений неповний робочий час.

Також заявник зазначає, що за наказом № 682 від 03.10.2019 з 08.10.2019 повністю зупинено доменну піч № 3, яка виконувала одну з головних функцій у технологічному процесі виплавки чавуну, що є основним проміжним продуктом у двоступеневому процесі отримання кінцевого продукту - сталі для виготовлення металургійної продукції. З 18.10.2019 у зв`язку з відсутністю замовлень була зупинена робота прокатного цеху № 2, в якому здійснювався прокат швелера, що посідав одне з головних місць в асортименті продукції підприємства та який користувався попитом серед споживачів, а його реалізація була однією зі статей доходу.

При цьому заявник зауважує, що у зв`язку з тим, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 на всій території України запроваджено карантин, підприємство змушене було зупинити господарську діяльність, яку частково відновлено лише з 25.05.2020.

Підсумовуючи, заявник стверджує, що на теперішній час підприємство позбавлене можливості в повному обсязі здійснювати господарську діяльність та виробляти власну продукцію, продаж якої є найголовнішим джерелом доходу для здійснення розрахунків зі своїми контрагентами. Разом з тим звертає увагу й на те, що ним вчасно виплачується заробітна плата працівникам та сплачуються податки та інші обов`язкові платежі. Примусове й одночасне стягнення всієї суми боргу призведе до негативних та непередбачуваних наслідків для підприємства.

Ухвалою суду від 22.06.2020 заяву прийнято до розгляду у судовому засіданні на 30.06.2020, про що всі учасники справи були повідомлені телефонограмами відповідно до статті 120 Господарського процесуального кодексу України.

У судове засідання представник боржника не з`явився, натомість 26.06.2020 подав до суду заяву про залишення поданої ним заяви без розгляду, посилаючись при цьому на пункт 5 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якою суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Заява підписана електронним цифровим підписом та подана адвокатом Коренчук Т.О., повноваження якої підтверджуються ордером серії КВ № 838311 від 17.06.2020.

За змістом частини другої статті 331 Господарського процесуального кодексу України заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи скорочений строк судового провадження за заявою боржника, його неявка в судове засідання за умов обізнаності про судове засідання не перешкоджає проведенню судового засідання за його відсутності, проти чого представники стягувача не заперечували.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД, МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно зі статтею 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

За статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в пункті 40 рішення у справі "Горнсбі проти Греції" зазначив, що право на суд було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави допускала невиконання остаточного та обов`язкового судового рішення на шкоду одній із сторін.

Тому виконання судового рішення є важливою стадією судового процесу у контексті забезпечення міжнародних демократичних стандартів щодо дотримання закріпленого у статті 8 Конституції України принципу верховенства права.

Відповідно до частини першої статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, суд забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Господарським процесуальним кодексом України, серед іншого, визначені процесуальні права учасників господарської справи, які відповідають основним задачам (принципам) господарського судочинства.

Так, згідно з пунктом 5 частини третьої статті 2 цього Кодексу одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність, тобто право особи, яка бере участь у справі, вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами, а також засобами їхнього захисту, що активно впливають на виникнення, рух і закінчення господарського судового процесу.

Отже, прицип диспозитивності визначає механізм виникнення, розвитку і закінчення судової справи, визначає правову долю предмета спору з розсудом самих заінтересованих осіб - учасників справи. Особливе місце серед прав сторін займають суб`єктивні права, здійснення яких впливає на рух справи, - право позивача/стягувача відмовитися від позову під час розгляду справи по суті чи від заяви у вирішенні процесуальних питань виконання судового рішення на етапі виконавчого провадження.

За таких обставин право заявника відмовитися від заяви про відстрочення виконання судового рішення узгоджується з основними засадами (принципами) господарського судочинства.

Відмова від заяви подана адвокатом. Обмеження його процесуальних повноважень на вчинення процесуальних дій у межах справи відповідно до частини другої статті 61 Господарського процесуального кодексу України жодним чином в ордері не застережені, а тому така відмова від заяви не порушує прав й охоронюваних законом інтересів інших осіб.

Відтак суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про залишення без розгляду заяви про відстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Приватного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний завод" про відстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.01.2020 у справі № 904/4441/20 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 30.06.2020 та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням пункту четвертого розділу X "Прикінцеві положення" та підпункту 17.5 підпункту 17 пункту 1 розділу XI "Перехідні положення" цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 30.06.2020.

Суддя І.І. Колісник