РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

16.06.2020Справа № 910/15989/19
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна", м. Чернігів

до 1. Міністерства оборони України, м. Київ

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Айті-Солюшнс", м. Київ

про визнання недійсними результати процедури закупівлі та визнання недійсним договору, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явились;

від відповідача-1: Кривошея Д.М. (підписант);

від відповідача-2: не з`явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства оборони України (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Айті-Солюшнс" (відповідач-2) про:

- визнати недійсним результати процедури закупівлі №UA-2019-05-07-001923-a, проведеної Міністерством оборони України в частині відхилення тендерної пропозиції ГОВ "Ай Пі Україна", оформлені протоколом засідання тендерного комітету №75/306/7 від 31.07.2019 (ГІР-7);

- визнати недійсним результати процедури закупівлі №UA-2019-05-07-001923-а, проведеної Міністерством оборони України в частині визнання переможцем торгів на закупівлю телефонного обладнання (32550000-3) (Обладнання для 1Р телефонії) (Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання IP телефонії для стаціонарних пунктів управління) - ТОВ "Айті-Солюшнс" та наміру укласти договір, оформлені протоколом засідання тендерного комітету від 31.07.2019 (ГІР-8);

- визнати недійсним договір від 15.08.2019 №308/19/56 про закупівлю за державні кошти телефонного обладнання (32550000-3) (Обладнання для IP телефонії) Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання IP телефонії для стаціонарних пунктів управління, укладений з ТОВ "Айті-Солюшнс".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Міністерством оборони України порушено імперативні норми закону та неправомірно відхилило тендерну пропозицію переможця Товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна", що є підставою для визнання закупівлі недійсною і як наслідок - підставою для визнання недійсним договору, укладеного за наслідками такої процедури.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 17.12.2019.

09.12.2019 до суду від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2019 ухвалено повернути Міністерству оборони України відзив на позовну заяву і додані до нього документи.

В підготовчому засіданні 17.12.2019 було оголошено перерву до 11.02.2020.

21.12.2019 року відповідачем подано до суду відзив, в якому він зазначає, що станом на подання відзиву Договір від 15.08.2019 №308/19/56 про закупівлю за державні кошти виконаний в повному обсязі. Також відповідач вказав, що відповідно до інформації, яка міститься на сайті prozorro.gov.ua, оскаржувана процедура закупівлі проводилась Міністерством оборони України у відповідності до Закону України «Про публічні закупівлі». Окрім того, відповідач наголосив на тому, що позивач, у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, не оприлюднило оригінал або нотаріально завірену копію Витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства. Відповідач звернув увагу суду, що індивідуальна довідка про наявність/відсутність у Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення формується на основі пошуку записів в реєстрі за кодом ЄДРПОУ, що зчитується з ключів електронного цифрового підпису (ЕЦП), тобто доступ до даної інформації не є вільним. Окрім того у відзиві зазначено, що позивачем, всупереч вимог ЗУ «Про публічні закупівлі» не було оскаржено до уповноваженого органу у встановлений законом строк.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.02.2020 представників сторін було повідомлено про те, що підготовче засідання призначене на 11.02.2020 не відбудеться у зв`язку з навчанням судді Морозова С.М. в Національній школі суддів. Наступне засідання призначено на 17.03.2020. 16.03.2020 року від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Судом встановлено, що позивач правом на подачу до суду відповіді на відзив, у визначений строк, не скористався.

Ухвалою від 17.03.2020 року судом було вирішено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.04.2020 року.

21.04.2020 року від відповідача-2 до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника ТОВ «Айті-Солюшнс», в якому зазначено, що відповідач-2 проти позову заперечує та просить відмовити в його задоволенні.

В судове засідання 21.04.2020 року представники сторін не з`явились, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено до 16.06.2020 року.

В судовому засіданні 16.06.2020 представник відповідача підтримав заперечення викладені ними у відзиві на позов, в задоволенні позову просив відмовити.

В судовому засіданні 16.06.2020 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У засіданнях здійснювалась фіксація судового процесу технічним засобами у відповідності до статті 222 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

07.05.2019 на веб-сайті «Prozorro» - публічні закупівлі» Міністерством оборони України було оприлюднено оголошення №UA-2019-05-07-001923-a про проведення процедури відкритих торгів з очікуваною вартістю закупівлі 1 449 600,00 грн з ПДВ.

Предмет закупівлі: Лот 1. Телефонні мережі (32551400-4) Обладнання 1Р телефонії для рухомих пунктів управління з очікуваною вартістю 681 500 грн з ПДВ; Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІІ5 телефонії для стаціонарних пунктів управління з очікуваною вартістю768 100 грн з ПДВ.

Згідно реєстру отриманих тендерних пропозицій в процедурі закупівлі ЛОТ 2 брало участь 3 учасники: ТОВ "Ай Пі Україна" із пропозицією у сумі 728 400 грн з ПДВ; ТОВ "Айті-Солюшнс" із пропозицією у сумі 728 520 грн з ПДВ; TOB «Іт-Інтегратор» із пропозицією у сумі 764 172 грн з ПДВ.

За результатами електронного аукціону автоматичною системою переможцем визначено ТОВ "Ай Пі Україна" із пропозицією у сумі 728 400 грн з ПДВ.

Кваліфікація учасників відбувалася наступним чином:

- 03.06.2019 - Дискваліфіковано ТОВ "Ай Пі Україна" (Як зазначає позивач, 14.06.2019 ТОВ "Ай Пі Україна" до АМК була подана скарга на дії Замовника. Рішенням №8980-р/пк-з від 05.07.2019 зобов`язано Міністерство оборони України скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна" та рішення про визнання товариства з обмеженою відповідальністю "Айті-Солюшнс" переможцем за процедурою закупівлі - "ДК 021:2015: 32551200-2 - Автоматичні телефонні станції", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за UA-2019- 05-07-001923-а, за лотом № 2.);

- 05.06.2019 - Підтвердженню ТОВ "Айті-Солюшнс";

- 22.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Айті-Солюшнс";

- 22.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Ай Пі Україна";

- 22.07.2019 - Підтверджено ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Дискваліфіковано ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Підтверджено ТОВ "Айті-Солюшнс".

Відповідно до витягу з протоколу засідання тендерного комітету Міністерства оборони України №75/306/7 від 31.07.2019 року тендерну пропозицію ТОВ "Ай Пі Україна" за Лотом 2 відхилено.

Підстави відхилення тендерної пропозиції згідно зі статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі»:

- відповідно до вимог абзацу третього пункту другого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» так як переможець не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

- відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» так, як тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Прийнято рішення відповідно абз. 4 ч. 3 ст.24 Закону України «Про публічні закупівлі» не повертати ТОВ "Ай Пі Україна" забезпечення тендерної пропозиції щодо закупівлі телефонного обладнання (32550000-3) (Обладнання для ІР телефонії) (Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІР телефонії для стаціонарних пунктів управління), у зв`язку з ненаданням переможцем у строк, визначений в абз. 2 ч. 3 ст. 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону, направити вимогу щодо стягнення коштів забезпечення тендерної пропозиції.

В витязі з протоколу від 31.07.2019 №75/306/7 зазначено, умовами тендерної документації вимагалося: переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен оприлюднити на веб-порталі Уповноваженого органу наступні документи: оригінал або нотаріально завірену копію Витягу або Інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства (для юридичних осіб), а для фізичних осіб-підприємців відомостей про фізичну особу; завірену учасником електронна форма Інформаційної довідки з Єдиного реєстру підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство (повна або скорочена).

Відповідно до вимог тендерної документації ТОВ «Ай Пі Україна» у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір не оприлюднено оригінал або нотаріально завірену копію Витягу або Інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства; оприлюднено копію електронної форми Інформаційної довідки з Єдиного реєстру підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство.

У подальшому з ТОВ "Айті-Солюшнс", як з учасником визнаним переможцем, укладено Договір від 15.08.2019 №308/19/56 про закупівлю за державні кошти телефонного обладнання (32550000-3) (Обладнання для ІР телефонії) (Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІР телефонії для стаціонарних пунктів управління).

Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначає, що замовником не вимагалось документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, а тому, відповідач відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Ай Пі Україна», через ненадання переможцем оригіналу або нотаріально завіреної копії Витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства, порушивши імперативні норми Закону, якими передбачено, що Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Окрім того, в порушення імперативних норм Закону, Міністерство оборони України відхилило тендерну пропозицію переможця ТОВ «Ай Пі Україна» ще і відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 30 Закону так, як тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації, в той час як не можна відхилити тендерну пропозицію учасника, якого вже визнано переможцем через невідповідність його тендерної пропозиції умовам тендерної документації. Також, оскільки укладення договору про закупівлю є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому визнання недійсними результатів процедури закупівлі є підставою для недійсності укладеного за наслідками такої процедури договору.

Відповідач заперечуючи проти позовних вимог зазначає, що процедура закупівлі була проведено у повній відповідності до норм Закону України «Про публічні закупівлі», а позивачем вказану процедуру не було оскаржено до уповноваженого органу у встановлений законодавством строк.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке, порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Отже, в силу вищенаведених норм позивач має право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду.

При цьому суд відзначає, що оскарження рішення замовника в порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», є правом суб`єкта оскарження, відповідно, твердження відповідача-1 про те, що позивач всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» не оскаржив спірну процедуру закупівлі до уповноваженого органу у встановлений законодавством строк, судом відхиляються як безпідставні.

Частиною другою статті 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Таким способом захисту може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

З огляду на положення зазначеної норми та принцип диспозитивності господарського судочинства (ст. 14 ГПК України), позивач має право вільно обирати способи захисту порушеного права чи інтересу.

Статтею 5 ГПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Зважаючи на приписи ч. 1 ст. 2 та ст. 5 ГПК України, спосіб захисту, який позивач може обрати, а суд застосувати при здійсненні судочинства, у будь-якому випадку має бути ефективним, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням, і дає змогу забезпечити реальне поновлення у порушених правах.

З аналізу ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України вбачається, що застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Суд відзначає, що на позивача покладений обов`язок обґрунтувати свої вимоги поданими до суду доказами, тобто довести наявність у нього певного суб`єктивного права (інтересу), а також, що таке його право (інтерес) дійсно порушується, оспорюється чи не визнається, а тому потребує захисту.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Подані сторонами докази мають бути належними, допустимими, достовірними, достатніми. Так, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (ст. 76 ГПК України); обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України); достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 78 ГПК України); достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 79 ГПК України).

Згідно із ст. 86 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Особливостей оскарження результатів процедури закупівель у судовому порядку Законом України "Про публічні закупівлі", Законом України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" не визначено, проте з системного аналізу їх положень вбачається, що відповідний позов подається особою, право чи законний інтерес якої порушено внаслідок рішення, дії чи бездіяльності замовника, які суперечать законодавству у сфері державних закупівель, порушують принципи здійснення закупівель та вплинули на результати державних закупівель.

Стаття 1 вказаного Закону містить визначення термінів, зокрема: тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункти 9, 29, 30, 35 частини 1 наведеної статті).

Статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено принципи здійснення закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з частиною 6 статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі" особливості здійснення закупівель, визначених цим Законом, для гарантованого забезпечення потреб оборони (крім товарів, робіт і послуг, що підлягають закупівлі відповідно до угод у порядку, визначеному абзацом сімнадцятим частини третьої цієї статті) Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами в особливий період, у період проведення антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану встановлюються окремим законом.

Особливості здійснення процедур закупівлі товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану визначає Закон України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони".

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", цей Закон застосовується, зокрема, Міністерством оборони України та його розвідувальним органом (далі - замовники), які здійснюють закупівлю товарів, робіт і послуг (далі - товари, роботи і послуги) для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану, якщо вартість товарів і послуг дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Статтею 3 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" встановлено особливості проведення переговорної процедури замовником, зокрема:

- Для проведення відбору учасників замовник оприлюднює оголошення про проведення відбору через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу (частина 3 статті 3).

- В оголошенні про проведення відбору обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, його код ЄДРПОУ, місцезнаходження, електронна адреса та посилання на офіційний веб-сайт замовника;

2) найменування предмета закупівлі, код відповідно до державного класифікатора, що діє на момент проведення закупівлі;

3) технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі з урахуванням вимог пункту 3 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі";

4) очікувана вартість предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість;

5) кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяг; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) дата і час закінчення періоду подання цінових пропозицій;

7) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях (не менше 1 відсотка очікуваної вартості товару, роботи, послуги) та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки (у разі їх обрання замовником);

8) перелік критеріїв та методика оцінки цінової пропозиції із зазначенням питомої ваги критеріїв (у разі їх обрання замовником);

9) розмір та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення цінової пропозиції (у разі якщо замовник вимагає його надати);

10) розмір, строк, вид та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (у разі якщо замовник вимагає його надати);

11) прізвище, ім`я та по батькові, посада та адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

12) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі", вимоги, встановлені статтею 17 Закону України "Про публічні закупівлі", та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;

13) необхідність подання одиниці товару (у разі якщо замовник вимагає її надати);

14) тривалість рамкової угоди та перелік предметів закупівлі (у разі наміру замовника укласти рамкову угоду);

15) у разі закупівлі робіт - інформація відповідно до вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі";

16) інша необхідна інформація залежно від предмета закупівлі.

- Електронна система закупівель автоматично призначає час та дату проведення аукціону.

- Ранжування всіх поданих учасниками цін / приведених цін здійснюється в електронній системі закупівель автоматично, від найвищої запропонованої ними ціни / приведеної ціни до найнижчої, та оприлюднюється автоматично під час аукціону.

Під час проведення аукціону розкривається лише інформація про ціни / приведені ціни, запропоновані учасниками, та їхні позиції в рейтинговій таблиці. Інформація про учасників відбору автоматично оприлюднюється електронною системою закупівель одразу після завершення аукціону.

- Ціна/приведена ціна, подана учасником за результатами відбору, є остаточною для участі в переговорах. Учасник, запрошений на переговори за результатами відбору, може зменшити її лише під час переговорів.

- Замовник у строк, що становить не більше трьох робочих днів з дня завершення аукціону, розглядає цінові пропозиції та інші документи учасників відбору та визначає учасником переговорів такого учасника відбору, який запропонував найнижчу ціну/приведену ціну з урахуванням підстав відхилення, визначених статтею 4 цього Закону.

Статтею 4 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" встановлено підстави відхилення цінової пропозиції учасника після проведення електронного аукціону, зокрема:

1. Замовник відхиляє цінову пропозицію учасника відбору з таких підстав, зокрема:

1) ненадання або несвоєчасне надання учасником одиниці товару на перевірку відповідності зразку-еталону (якщо подання одиниці товару вимагалося в оголошенні про проведення відбору) та/або іншим вимогам замовника до предмета закупівлі, зазначеним в оголошенні про проведення відбору, або документів про підтвердження відповідності товару, роботи чи послуги технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі, визначеним замовником;

2) невідповідність товарів, робіт чи послуг учасника технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі;

3) відсутність підтвердження подання забезпечення цінової пропозиції (якщо подання забезпечення вимагалося замовником в оголошенні про проведення відбору);

6) невідповідність учасника кваліфікаційним критеріям та вимогам, визначеним у статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі";

7) неусунення учасником недоліків у поданих ним документах протягом наступних 24 годин з моменту ознайомлення учасника з такими недоліками під час проведення переговорів.

4. Інформація про відхилення цінової пропозиції учасника відбору із зазначенням підстави оприлюднюється в електронній системі закупівель.

5. У разі відхилення цінової пропозиції учасника відбору, який запропонував найнижчу ціну/приведену ціну, розглядається наступна цінова пропозиція з найнижчою ціною/приведеною ціною.

Частиною 1 статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:

1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);

5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;

8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";

10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.

Згідно з частиною 2 статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони" замовник має право укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі у строк не раніше ніж через чотири робочі дні та не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Як встановлено судом 07.05.2019 на веб-сайті «Prozorro» - публічні закупівлі» Міністерством оборони України було оприлюднено оголошення №UA-2019-05-07-001923-a про проведення процедури відкритих торгів з очікуваною вартістю закупівлі 1 449 600,00 грн з ПДВ (Предмет закупівлі: Лот 1. Телефонні мережі (32551400-4) Обладнання 1Р телефонії для рухомих пунктів управління з очікуваною вартістю 681 500 грн з ПДВ; Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІІ5 телефонії для стаціонарних пунктів управління з очікуваною вартістю768 100 грн з ПДВ).

Згідно реєстру отриманих тендерних пропозицій в процедурі закупівлі ЛОТ 2 брало участь 3 учасники: ТОВ "Ай Пі Україна" із пропозицією у сумі 728 400 грн з ПДВ; ТОВ "Айті-Солюшнс" із пропозицією у сумі 728 520 грн з ПДВ; TOB «Іт-Інтегратор» із пропозицією у сумі 764 172 грн з ПДВ.

За результатами електронного аукціону автоматичною системою переможцем визначено ТОВ "Ай Пі Україна" із пропозицією у сумі 728 400 грн з ПДВ.

Кваліфікація учасників відбувалася наступним чином:

- 03.06.2019 - Дискваліфіковано ТОВ "Ай Пі Україна" (Як зазначає позивач, 14.06.2019 ТОВ "Ай Пі Україна" до АМК була подана скарга на дії Замовника. Рішенням №8980-р/пк-з від 05.07.2019 зобов`язано Міністерство оборони України скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна" та рішення про визнання товариства з обмеженою відповідальністю "Айті-Солюшнс" переможцем за процедурою закупівлі - "ДК 021:2015: 32551200-2 - Автоматичні телефонні станції", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за UA-2019- 05-07-001923-а, за лотом № 2.);

- 05.06.2019 - Підтвердженню ТОВ "Айті-Солюшнс";

- 22.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Айті-Солюшнс";

- 22.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Ай Пі Україна";

- 22.07.2019 - Підтверджено ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Повернуто на кваліфікацію ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Дискваліфіковано ТОВ "Ай Пі Україна";

- 31.07.2019 - Підтверджено ТОВ "Айті-Солюшнс".

Суд зазначає, що посилання позивача на те, що не можна відхилити тендерну пропозицію учасника, якого вже визнано переможцем через невідповідність його тендерної пропозиції умовам тендерної документації спростовується нормами закону.

Так, згідно з ч. 3 ст. 32 Закону у разі відмови переможця торгів від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або неукладення договору про закупівлю з вини учасника у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника та визначає переможця серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких не минув.

Відповідно до витягу з протоколу засідання тендерного комітету Міністерства оборони України №75/306/7 від 31.07.2019 року тендерну пропозицію ТОВ "Ай Пі Україна" за Лотом 2 відхилено.

Підстави відхилення тендерної пропозиції згідно зі статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі»: відповідно до вимог абзацу третього пункту другого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» так як переможець не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону; відповідно до вимог пункту четвертого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» так, як тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

У подальшому з ТОВ "Айті-Солюшнс", як з учасником визнаним переможцем, укладено Договір від 15.08.2019 №308/19/56 про закупівлю за державні кошти телефонного обладнання (32550000-3) (Обладнання для ІР телефонії) (Лот 2. Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІР телефонії для стаціонарних пунктів управління).

Суд зазначає, відповідно до ч. 3 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Пунктом 2 частини 1 цієї статті передбачає, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

З урахуванням цих вимог закону тендерним комітетом Міністерства оборони України було прийнято рішення про витребування із переможця процедури закупівлі оригіналу або нотаріальну завірену копію Витягу або Інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб , які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства (для юридичних осіб), а для фізичних осіб-підприємців - відомостей про фізичну особу.

Проте, в порушення вимог замовника ТОВ «Ай Пі Україна» у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір не оприлюднило оригінал або нотаріально завірену копію Витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства.

Позивач зазначив, що витребування зазначених документів є неправомірним оскільки міститься в загальному доступі у відповідному державному реєстрі.

В той же час, відповідно до розділу ІІІ «Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення» відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу з Реєстру та інформаційної довідки. Національне агентство з питань запобігання корупції (надалі - Національне агенство) надає безоплатно витяг з Реєстру протягом семи робочих днів на підставі: 1) письмового запиту державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з метою проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, що претендують на зайняття посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, а також посад з підвищеним корупційним ризиком, перелік яких затверджується Національним агентством); 2) письмового запиту правоохоронних органів у разі необхідності отримання такої інформації в рамках кримінального або адміністративного провадження; 3) письмового запиту фізичної особи (уповноваженої нею особи) щодо отримання відомостей про себе (додаток 3), до якого додаються ксерокопія паспорта та згода на обробку персональних даних особи, що перевіряється, довіреність на представлення інтересів особи, засвідчена в установленому законодавством порядку. Витяги з Реєстру, які надаються на підставі підпункту 1 цього пункту, формуються самостійним структурним підрозділом апарату Національного агентства, до повноважень якого належить проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, що претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, а також посад з підвищеним корупційним ризиком.

Отже, інформація з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення надається структурними підрозділами апарату Національного агентства з питань запобігання корупції особам на підставі письмового запиту.

Проте, позивачем відповідного запиту до підрозділу апарату Національного агентства з питань запобігання корупції на вимогу замовника (Міністерства оборони України) у визначений термін подано не було, в результаті чого позивачем не оприлюднено оригінал або нотаріально завірену копію Витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення про відсутність/наявність у зазначеному реєстрі відомостей про керівника підприємства, що в свою чергу порушило вимоги замовника на участь у тендерній пропозиції.

Таким чином, твердження позивача, що замовником не вимагалось документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, а тому, відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Ай Пі Україна» відповідачем є незаконним, спростовується вищевикладеними нормами та висновками.

Отже, ТОВ «Айті-Солюшнс», у відповідності з вимогами Закону України "Про публічні закупівлі", було визнано переможцем процедури закупівлі за найнижчою ціною, тендерна пропозиція вказаного учасника відповідала вимогам замовника.

Відтак, виходячи з наведених позивачем аргументів та наданих ним доказів, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем відповідно до вимог чинного законодавства факту порушення його прав (інтересу) при постановленні тендерним комітетом замовника оскаржуваних рішень, оформлених протоколами від 31.07.2019 №75/306/7 (ПР-7) та від 31.07.2019 (ПР-8).

Як зазначалось, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Оскільки позивачем не доведено факту порушення його прав (інтересу) при постановленні відповідачем-1 оскаржуваних рішень, то таке унеможливлює задоволення позову позивача в частині вимог про визнання недійсними результатів процедури закупівлі.

Позивачем також заявлено вимогу про визнання недійсним Договору від 15.08.2019 №308/19/56 про закупівлю за державні кошти телефонного обладнання (32550000-3) (обладнання для ІР телефонії) Лот 2 Автоматичні телефонні станції (32551200-2) Обладнання ІР телефонії для стаціонарних пунктів управління, укладений між Міністерством оборони України та ТОВ «Айті-Солюшнс».

Статтею 203 ЦК України встановлено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей (частини 1 - 6 вказаної статті).

Відповідно до статті 215 ЦК України:

1. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу.

2. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

3. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно зі статтею 207 Господарського кодексу України господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

За змістом частини 1 статті 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю (частина 1 статті 216 ЦК України).

При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні приписи статей 3, 15, 16 Цивільного кодексу України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося.

Враховуючи приписи ст. 74 ГПК України, на ТОВ «Ай Пі Україна» як позивача за даним позовом покладений обов`язок обґрунтувати суду свої вимоги поданими доказами.

Судом встановлено, що позивачем не доведено факту порушення його прав (інтересу) при постановленні відповідачем-1 оскаржуваних рішень, оформлених відповідними протоколами, на підставі якого укладено оспорюваний Договір від 15.08.2019 №308/19/56.

Таким чином, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову ТОВ «Ай Пі Україна» до Міністерства оборони України та ТОВ «Айті-Солюшнс» про визнання недійсними результати процедури закупівлі та визнання недійсним договору належить відмовити повністю.

Враховуючи приписи ст. 129 ГПК України та з огляду на відмову у задоволенні позову, судовий збір в розмірі 5 763,00 грн, покладається на позивача.

Керуючись статтями 73-74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 237-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Залишити за Товариством з обмеженою відповідальністю "Ай Пі Україна" судовий збір, сплачений до державного бюджету, в сумі 5 763,00 грн.

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 257 та п. 17.5. розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складене 25.06.2020 року.

Суддя С.М. Морозов