ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення зустрічної позовної заяви без руху
09.06.2020р. м. Харків Справа № 905/594/20
Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В.,
розглянувши матеріали за вх.№9931/20 від 01.06.2020р.
про визнання недійсним договору
у справі № 905/594/20
про стягнення 241 722, 20 грн.,
ДПРЗ-7 ГУ ДСНС України у Донецькій області звернувся до господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з ТОВ «ДТЕК Східенерго» 241 722,20 грн., з яких 240 919,20 грн. - основний борг, 803 грн. - пеня.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем умов договору на постійне та обов`язкове обслуговування державними аварійно-рятувальними службами об`єктів та окремих територій №5118-ВЭ-КуТЭС/ДПРЧ-73 від 17.12.2018р. щодо своєчасної сплати отриманих робіт (послуг).
01.04.2020р. господарським судом постановлено ухвалу в т.ч. про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі; розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначення підготовчого засідання на 28.04.2020р.; встановлення, зокрема, відповідачу строку для подання до суду відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.
Копія ухвали суду від 01.04.2020р. вручена відповідачу 06.04.2020р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення НОМЕР_1 .
В свою чергу, ТОВ «ДТЕК Східенерго» в особі ВП «Курахівська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» звернулось до господарського суду Донецької області із зустрічною позовною заявою за вх.№9931/20 від 01.06.2020р. (здана на пошту до пересилання 26.05.2020р.), згідно з якою просить суд, зокрема, поновити строк на подання зустрічної позовної заяви, відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі, визнати договір на постійне та обов`язкове обслуговування державними аварійно-рятувальними службами об`єктів та окремих територій №5118-ВЄ-КуТЄС/ДПРЧ-73 від 17.12.2018р. недійсним.
В обґрунтування зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом посилається на те, що оспорюваний правочин є фіктивним, оскільки підписаний неуповноваженою особою з боку ТОВ «ДТЕК Східенерго». При цьому, зазначає про наявність поважних причин пропуску строку для подання зустрічної позовної заяви з огляду на обмеженість у доступі до документів, що стосуються предмету спору, протягом деякого часу.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст.180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Згідно з ч. ч. 1, 2, 4 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS ІНФОРМАЦІЯ_1 CoV-2» (зі змінами) встановлено на всій території України карантин з 12.03.2020р. до 22.06.2020р.
02.04.2020р. набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким, зокрема, внесено зміни до ГПК України та доповнено розділ X «Прикінцеві положення» п. 4 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Строк для подання до суду зустрічного позову, який є тотожним строку для подання відзиву на позов, є строком, що встановлений судом, а тому поновленим бути не може. Водночас, у даному випадку, такий строк припадає на період карантину (21.04.2020р. з урахуванням 15-денного строку з дня вручення позивачу за зустрічним позовом ухвали суду від 01.04.2020р. та дати її вручення 06.04.2020р.) та з огляду на положення п.4 розд. Х «Прикінцеві положення» ГПК України не є пропущеним.
За приписами ч. ч. 2 - 4 ст. 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
У п.2 ч.1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
В силу вимог ч.ч. 1, 2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах за подання до господарського суду 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Положеннями ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року 2 102 грн.
Отже, виходячи з немайнового характеру зустрічного позову, розмір судового збору, який підлягав сплаті за його подання до суду, складає 2 102 грн.
ТОВ «ДТЕК Східенерго» в особі ВП «Курахівська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» до зустрічного позову не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, але подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.
Клопотання мотивоване тим, що основною діяльністю компанії є виробництво теплової та електричної енергії, яка виробляється на трьох теплоелектростанціях, в основному, з використанням вугілля. На цей час, з метою підготовки до осінньо-зимового періоду, підприємство отримало кредитні кошти та вимушено використало усі обігові кошти на рахунках на закупівлю достатніх запасів вугільної продукції та мазуту з метою уникнення кризової ситуації з тепло та електропостачанням областей. Отже, вважає перебування підприємства відповідача у тяжкому фінансовому стані та брак вільних обігових коштів на рахунках є підставами для відстрочення сплати судового збору.
Статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Водночас, виходячи з того, що позивач у справі є юридичною особою, а предмет позову не стосується захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, правові підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.
Крім того, позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, що є порушенням п.9 ч.3 ст. 162 ГПК України.
Згідно з п.5 ст. 180 ГПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
За таких обставин, господарський суд дійшов висновку про залишення зустрічного позову ТОВ «ДТЕК Східенерго» в особі ВП «Курахівська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» без руху та про встановлення останньому строку для усунення виявлених недоліків.
Керуючись ст. ст. 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд-
1.Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» в особі відокремленого підрозділу «Курахівська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову.
2.Зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» в особі відокремленого підрозділу «Курахівська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» залишити без руху.
3.Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» в особі відокремленого підрозділу «Курахівська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» строк для усунення недоліків зустрічного позову протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали суду, але не більше п`яти днів з дня закінчення строку карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-2019) (з урахуванням приписів п.4 розд. Х «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України №540-ХІ від 30.03.2020р.), шляхом надання до суду:
-доказів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 2 102 грн.;
-попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
4. Повідомити Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» в особі відокремленого підрозділу «Курахівська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго», що в силу вимог ч.4 ст.174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Ухвала набирає чинності 09.06.2020р. та підлягає оскарженню в частині відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову у строк, встановлений ст. 256 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п. 4 розд. Х «Прикінцеві положення» цього Кодексу в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020р. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Ніколаєва