УХВАЛА

м. Київ

17.06.2020Справа № 910/5755/20
за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Клуб Розумних Покупців"

до Фізичної особи-підприємця Скачека Сергія Михайловича

про витребування документів

у справі № 910/5755/20

за позовом Фізичної особи-підприємця Скачека Сергія Михайловича

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Клуб Розумних Покупців"

про стягнення 914351,57 грн

.Суддя Усатенко І.В.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Скачек Сергій Михайлович звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Клуб розумних покупців" про стягнення 914351,57 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань з оплати наданих послуг за договором № 0119-02/19 від 01.01.2019, в зв`язку з чим позивач просить стягнути заборгованість в судовому порядку.

Ухвалою суду від 28.04.2020 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

04.05.2020 від позивача через канцелярію суду надійшов супровідний лист на виконання ухвали від 28.04.2020 про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/5755/20 від 25.05.2020 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

12.06.2020 року до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Клуб Розумних Покупців" до Фізичної особи-підприємця Скачека Сергія Михайловича про витребування документів.

Згідно з ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення

первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Враховуючи те, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними (позивач за первісним позовом обґрунтовує свої позовні вимоги укладеним договором та підписаними актами на його виконання, а позивач за зустрічним позовом обґрунтовує свої вимоги недостовірністю доказів позивача за первісним позовом). Первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, вони не є взаємопов`язаними. Задоволення вимог про витребування оригіналів доказів (вимоги за зустрічним позовом) не може довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин.

Суд звертає увагу на те, що задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. Задоволення зустрічного позову не тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Суд прийшов до висновку, що зустрічна позовна заява не пов`язана з розглядом первісного позову, що свідчить про відсутність підстав для розгляду її спільно з первісним позовом у справі № 910/5755/20, в зв`язку з чим зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Разом з тим, заявник не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Керуючись ст.ст. 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Клуб Розумних Покупців" до Фізичної особи-підприємця Скачека Сергія Михайловича про витребування документів та додані до неї матеріали повернути заявнику.

2. Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В.Усатенко