ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" червня 2020 р.Справа № 922/1026/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Солдатовій М.Ю.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами у справі

за позовом Харківської міської ради, м.Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал", м.Харків
про стягнення 1 549 603,26 грн.
за участю представників:

від позивача: Жилка С.Е., довіреність № 08-21/4262/2-19 від 19.12.2019

від відповідача: Чурсіна В.В., довіреність №44 від 31.01.2020

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Харківської області від 11.06.2019 у даній справі, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 20.08.2019, задоволено позовні вимоги Харківської міської ради (далі за текстом - позивач) до Товариства з додатковою відповідальністю "Харків-Капітал" (далі за текстом - відповідач); з відповідача на користь позивача стягнуто 1549603,26грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, а також 23 244,05грн. судового збору.

28 квітня 2020 року від відповідача надійшла заява про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, в якій він просить скасувати рішення від 11.06.2020 у даній справі та ухвалити нове рішення про відмову в позові. На підтвердження даної заяви відповідач вказує на те, що постановою Верховного Суду у складі у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 16.03.2020 у справі №922/1658/19 зроблено висновок про застосування норми права у контексті спірних земельних правовідносин, а саме, що положення статті 21 Закону України "Про оренду землі" необхідно застосовувати у такий спосіб: "Нормами статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначено, що розмір орендної плати визначається у договорі, а її обчислення (для сплати) здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором. Законодавчо не передбачено автоматичної зміни розміру орендної плати за договором оренди землі з урахуванням щорічної індексації нормативної грошової оцінки. Хоча природа як індексації нормативної грошової оцінки, так і індексації орендної плати базується на індексі споживчих цін, обрахованих Державною службою статистики України, однак індексація нормативної грошової оцінки не є тотожною індексації орендної плати. Водночас, з урахуванням положень статті 21 Закону України "Про оренду землі" та принципу свободи договору, сторони договору оренди землі можуть передбачити саме автоматичну щорічну індексацію нормативної грошової оцінки для визначення розміру орендної плати за договором оренди землі. Проте у такому разі, зважаючи на природу індексації, одночасна подвійна індексація орендної плати та індексація нормативної грошової оцінки не повинна застосовуватися". На думку відповідача, у відповідності до норм п.1 ч.2 ст.320 ГПК України вищевказана правова позиція Верховного Суду є підставою для перегляду судового рішення у даній справі, оскільки на час розгляду цієї справи дана істотна для справи обставина не була встановлена та не була і не могла бути відома відповідачу, та якщо б ці обставини були відомі відповідачу та суду під час розгляду справи №922/1026/19, це б вплинуло на винесення судом іншого за змістом рішення.

Ухвалою від 04.05.2020 відкрито провадження за нововиявленими обставинами з перегляду рішення господарського суду Харківської області від 11.06.2019 у справі №922/1026/19 та призначено судове засідання на 19.05.2020.

19 травня 2020 року від Харківської міської ради надійшов відзив на заяву ТОВ "Харків-Капітал", у якій позивач просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Позивач вказує, що задовольняючи позов у даній справі, суди всіх інстанції зазначали, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції (індексу споживчих цін), за формулою, вказаною у ст. 289 ПК України. Тобто, суди досліджували питання інфляції орендної плати та індексації нормативної грошової оцінки. Тому, висновок Касаційного господарського суду Верховного суду в постанові від 16.03.2020 у справі №922/1658/19 стосовно питання розрахунку орендної плати виключно з урахуванням інфляції не є підставою для перегляду рішення господарського суду Харківської області від 11.06.2019 у справі №922/1026/19.

У судовому засіданні 19.05.2020 судом оголошено перерву до 02.06.2020.

У судовому засіданні 02.06.2020 представник ТОВ "Харків-Капітал" підтримала доводи, викладені у заяві про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, просила скасувати рішення від 11.06.2020 у даній справі та ухвалити нове рішення про відмову в позові.

Представник Харківської міської ради просив залишити заяву ТОВ "Харків-Капітал" без задоволення.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 320 ГПК України визначено, що рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами відповідно до пункту 1 частини 2 статті 320 ГПК України є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Суд зауважує, що до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Між тим, ТОВ "Харків-Капітал" у своїй заяві не наводить будь-яких обставин (фактичних даних), які існували на момент розгляду справи №922/1026/19, та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Фактично, як нововиявлена обставина у заяві ТОВ "Харків-Капітал" розуміється інша правова позиція Верховного Суду щодо застосування чинного законодавства у подібних правовідносинах, яка наведена у постанові Верховного Суду у складі у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 16.03.2020 у справі №922/1658/19.

Слід зазначити, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі "Pravednaya v. Russia").

Втім, правова позиція Верховного Суду, що викладена у постанові від 16.03.2020 у справі №922/1658/19, не існувала на час розгляду даної справи №922/1026/19.

До того ж, зазначений правовий висновок Верховного Суду не є доказом у розумінні чинного процесуального законодавства та не може розглядатися як юридичний факт, з яким пов`язані виникнення, зміна чи припинення спірних правовідносин сторін.

Суд також наголошує, що під час розгляд даної справи відповідачем заявлялися доводи щодо незгоди із здійсненним позивачем розрахунком заборгованості, у тому числі щодо збільшення розміру орендної плати внаслідок його обрахунку з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Вказаним доводам відповідача була надана відповідна оцінка судами всіх інстанцій при розгляді справи №922/1026/19.

Зокрема, Верховний Суд у своїй постанові від 30.10.2019 у даній справі зазначив наступне:

"20. Отже, щорічна індексація нормативної грошової оцінки та порядок її розрахунку визначені законодавчо Податковим кодексом України, застосування якого в повному обсязі до спірних правовідносин передбачено умовами договору оренди в редакції додаткової угоди. Будь-яких застережень про незастосування положень Податкового кодексу України в частині індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки при розрахунку орендної плати умови договору оренди не містять.

21. Про згоду Відповідача з тим, що розрахунок орендної плати має відбуватися з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки свідчать і доводи останнього пункті 12 Постанови, де Відповідач заперечує тільки порядок розрахунку цього розміру, посилаючись на необхідність застосування іншого коефіцієнту індексації. Наведене підтверджено і представником Відповідача в судовому засіданні суду касаційної інстанції. У той же час вказаний довід по суті не може бути врахований Верховним Судом при розгляді даної справи, оскільки зводиться до незгоди Відповідача зі змінами договору оренди в частині розміру орендної плати, внесеними за судовим рішенням у справі № 922/1558/19".

Таким чином, вказані доводи були оцінені та відхилені з наведенням відповідного правового обґрунтування.

Відповідно ж до пункту 1 частини 4 статті 320 ГПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи.

За таких обставин, зміна судової практики, у тому числі висловлення іншої правової позиції Верховним Судом у подібних справах, що, до того ж, відбулося після закінчення судового розгляду у даній справі та ухвалення відповідних судових рішень по суті спору, не може вважатися нововиявленою обставиною.

Додатково суд вважає за необхідне звернути увагу, що у своїй заяві ТОВ "Харків-Капітал" жодним чином не визначає яким саме чином слід здійснити перерахунок суми заборгованості, а також не наводить відповідного розрахунку. При цьому, заявник просить скасувати судове рішення в цілому та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

У зв`язку з цим, суд вважає, що заявником також не доведено, що правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 16.03.2020 у справі №922/1658/19, має істотне значення для даної справи №922/1026/19.

Суд наголошує на тому, що Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип передбачає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду тільки тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі "Ponomaryov v. Ukraine", п.40).

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що ТОВ "Харків-Капітал" не було доведено наявності нововиявлених обставини в розумінні статті 320 ГПК України, які б могли бути підставою для скасування чи зміни рішення господарського суду Харківської області від 11.06.2019 у даній справі, а тому у задоволенні заяви ТОВ "Харків-Капітал" про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами слід відмовити.

Керуючись статтями 234, 240, 320-325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - відмовити.

Рішення господарського Харківської області від 11.06.2019 у справі №922/1026/19 - залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали.

Повна ухвала складена 09.06.2020.

Суддя М.В. Калантай