УХВАЛА

м. Київ

15.06.2020Справа № 910/3187/20
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про визнання недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору.

Ухвалою від 05.03.2020 Господарський суд міста Києва звернувся до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації із запитом щодо доступу до персональних даних фізичної особи ОСОБА_2 , зобов`язано Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації надати інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_2 , ухвалу направлено на адресу позивача та Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2020 залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 . Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- доказів оплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, з урахуванням кінцевої кількості та характеру позовних вимог;

- обґрунтованих письмових пояснень, підтвердженими належними та допустимими доказами щодо правомірності підстав об`єднання в одному позові вимог про визнання недійсними: договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Янцовою Іриною Володимирівною за реєстровим №617; протоколу №06/12 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року; протоколу №01/01 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 05.02.2018 року в частині затвердження нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край»; змін до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» внесені відповідно до Протоколу №06/12 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року; змін у вигляді нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» внесені відповідно до протоколу 01/01 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 05.02.2018 року);

- обґрунтованих письмових пояснень з визначенням, які саме з заявлених вимог є основними, а які є похідними у розумінні ст. 173 ГПК України.

05.06.2020 до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. До заяви про усунення позовних вимог позивачем також додано уточнену позовну заяву.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи господарський суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню на підставі пункту 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), виходячи з наступного.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Відповідно до статті 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Підставами позову в господарському судочинстві є обставини, тобто юридичні факти, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстава позову складається з таких юридичних фактів, які підтверджують наявність спірних правовідносин, належність сторін до цієї справи та привід до позову.

Для встановлення фактичних обставин справи, судом має бути досліджено всі обставини, на які позивач посилається у позові, при вирішенні спору судом мають бути оцінені всі докази надані для дослідження наявності чи відсутності підстав на які позивач посилається у своєму позові.

Так, зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач, зокрема, просить визнати недійсними: договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Янцовою Іриною Володимирівною за реєстровим №617; протокол №06/12 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року; протокол №01/01 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 05.02.2018 року в частині затвердження нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край»; зміни до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» внесені відповідно до Протоколу №06/12 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року; зміни у вигляді нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» внесені відповідно до протоколу 01/01 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 05.02.2018 року).

Як було зазначено, до заяви про усунення недоліків позовної заяви позивачем також було додано уточнену позовну заяву.

Так, зі змісту прохальної частини уточненої редакції позовної заяви вбачається, що позивач заявив три вимоги немайнового характеру, а саме:

1. Визнати недійсним договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Янцовою Іриною Володимирівною за реєстровим №617.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року.

3. Визнати недійсним зміни до статуту внесені відповідно до Протоколу №06/12 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край» від 12.12.2017 року.

Як вбачається зі змісту позовної заяви (як первісно поданої, так і уточненої) позивач заявляє даний позов виключно до одного єдиного відповідача - ОСОБА_2 , яка є покупцем частки в статутному капіталі за спірним Договором купівлі-продажу.

В цій частині суд зазначає, що зважаючи на визначений позивачем суб`єктний склад сторін, позовні вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі не можуть бути розглянуті в межах одного провадження разом з позовними вимогами про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край», а також визнання недійсними змін до статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край», враховуючи наступне.

Так, у постанові від 13.02.2020 у справі № 916/524/19 Верховний Суд констатував, що відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його окремі учасники (акціонери), оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органа товариства.

Таким чином, позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства, так само як і вимога про визнання недійсним змін до статуту, внесених відповідно до протоколу загальних зборів учасників Товариства, мають бути заявлені виключно до такого Товариства.

Відтак, саме Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край» має бути відповідачем в іншій частині заявлених позивачем позовних вимог.

В свою чергу, як встановлено судом, позивач визначив одним єдиними відповідачем по усім заявленим позовним вимогам виключно ОСОБА_2 , тоді як Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край» зазначив у позові в якості третьої особи.

З огляду на викладені обставини, заявлені позивачем вимоги не можуть бути об`єднані в одне провадження.

Суд відзначає, що позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв`язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов`язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо) (За приписами п. 3.6. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. №18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції»).

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Якщо позивач порушив правила об`єднання вимог або об`єднання цих вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору, суддя має право повернути позовну заяву (стаття 173 та пункт 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України).

Окремо суд приходить до висновку, що об`єднання такого роду позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань господарського судочинства, встановлених в ст. 2 ГПК України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема сумісний розгляд заявлених позивачем вимог, значно розширить предмет доказування у справі, ускладнить розгляд та вирішення справи по суті (Аналогічні доводи висловлені в Постанові Верховного суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 14.08.2018 у справі № 910/3569/18).

Частина шоста статті 173 ГПК України передбачає можливість роз`єднання позовних вимог, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.

В свою чергу, визначений позивачем суб`єктний склад сторін унеможливлює правомірне роз`єднання заявлених позовних вимог в порядку ст. 173 ГПК України.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Зазначені обставини перешкоджають суду у можливості вчинити передбачені нормами Господарського процесуального кодексу України дії по підготовці справи до судового розгляду та є підставами для повернення позовної заяви позивачу.

З огляду на вищевикладене, позовна заява підлягає поверненню заявнику.

Беручи до уваги запровадження карантину та особливого режиму роботи суду, зважаючи на період перебування судді Приходько І.В. у відпустці, питання щодо повернення позовної заяви вирішувалося 15.06.2020.

Згідно із ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 2 ч. 5 ст. 174, ст. 234, ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та додані до неї документи повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку передбаченому ст.ст. 255-256 ГПК України.

Суддя І.В. Приходько