УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 червня 2020 року Справа № 913/347/20

Провадження №7/913/347/20

Господарський суд Луганської області у складі:

судді Тацій О.В.,

розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, ідентифікаційний код 14360570)

до фізичної особи-підприємця Гусейнова Рашада Імран-огли ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 03.12.2018 року в розмірі 17 294,77 грн.,

Без повідомлення та виклику учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулось до Господарського суду Луганської області з позовом до фізичної особи-підприємця Гусейнова Рашада Імран-огли про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 03.12.2018 року в розмірі 17 294,77 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в порушення умов кредитного договору та приписів законодавства відповідач не повернув кредитні кошти у передбачений договором термін та не сплатив в повному обсязі проценти у вигляді щомісячної комісії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ГПК України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п. 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 року Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, з зазначенням на ньому номеру поштового відправлення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачу копії, поданої до суду, позовної заяви та доданих до неї документів позивачем надано копію фіскального чеку та опис вкладення в цінний лист від 03.06.2020 року, який оформлений без дотримання вимог п. 61 Правил надання поштового зв`язку, а саме: не містить відповідного номеру поштового відправлення.

При цьому, встановити зазначений у списку згрупованих поштових відправлень АТ КБ «Приватбанк» б/н від 02.06.2020 року номер поштового відправлення та перевірити факт відправки за ним не можливо через його неповне відображення.

Разом з тим, суд відзначає, що відсутність, у тому числі на описі вкладення, відомостей щодо номеру поштового відправлення позбавляє суд можливості отримати з офіційного веб-сайту АТ «Укрпошта» з розділу «Трекінг відправлень» («Відстеження») за трекінгом відправлення (індикатором) інформацію, якою підтверджувався б факт отримання відповідачем копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У зв`язку з цим суд не може прийняти зазначені документи як беззаперечні докази виконання позивачем вимог п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України та взяти їх до уваги як належні докази надсилання відповідачу копій позовної заяви та доданих до неї документів.

У свою чергу суд звертає увагу на те, що ненадання суду належних документів направлення відповідачу копій позовної заяви і доданих до неї документів не тільки позбавляє суд можливості достовірно встановити цей факт, а й за умови нездійснення заявником перед зверненням до суду встановленого п. 6 ч. 2 ст. 42 ГПК України обов`язку щодо своєчасного виконання визначених законом процесуальних дій, а саме: зобов`язання позивача до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України), - може об`єктивно обмежити право сторони відповідача на ознайомлення з повним змістом та обсягом наданих суду документів і доказів, та як наслідок призвести до порушення основоположної засади (принципу) господарського судочинства змагальності.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позовній заяві позивач вказує на те, що 03.12.2018 року відповідачем через систему інтернет-клієнт-банкінгу було підписано із використанням електронного цифрового підпису анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг «КУБ», відповідно до якої він приєднався до Умов та правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному веб-сайті АТ КБ «Приватбанк» http://privatbank.ua.

При цьому, позивач вважає, що внаслідок підписання відповідачем 03.12.2018 року анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг між ними було укладено кредитний договір №б/н від 03.12.2018 року, який складається з анкети-заяви і Умов та правил надання банківських послуг.

Однак, позивачем не зазначено обставин того, що саме ці Умови та правила надання банківських послуг були розміщені на офіційному веб-сайті банку на час підписання 03.12.2018 року відповідачем заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, а також не вказано, чим підтверджується дата їх публікації.

Тобто, позивачем не вказано конкретних реквізитів документу, зокрема в якій редакції, станом на яку дату є чинними Умови та правила надання банківських послуг, які діяли на день підписання відповідачем заяви про приєднання до Умов.

Такі дані відсутні і в доданому до позовної заяви витязі з Умов та правил надання банківських послуг «Кредит КУБ».

Також, у змісті позовної заяви зазначено, що на підставі укладеного договору позивачем було перераховано на поточний рахунок відповідача кредитні кошти у розмірі 50 000,00 грн., на підтвердження чого надано виписку по рахунку № НОМЕР_2 , призначення і підстави відкриття якого не конкретизовані (відомості щодо відкриття даного рахунку не містяться і в анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг).

Позаяк, належних доказів, зокрема, меморіальних ордерів, на підтвердження факту надання відповідачу кредиту в зазначеному розмірі позивачем не надано.

У свою чергу позовна заява не містить нормативного та/або договірного обґрунтування нарахування відповідачу процентів за користування кредитом за ставкою 48 % річних.

Так, в пункті 1.6 заяви про приєднання до Умов та правил надання послуги "КУБ" передбачено, що у випадку порушення строку погашення заборгованості за кредитом клієнт зобов`язаний сплатити банку проценти в розмірі 4% в місяць від суми простроченої заборгованості. Однак, із наданого розрахунку заборгованості вбачається, що відсотки нараховувалися виходячи з процентної ставки 48 % річних.

Разом з тим, в наданому позивачем розрахунку заборгованості за договором б/н від 03.12.2018 року, укладеного між Приватбанком та клієнтом фізичною особою-підприємцем Гусейновим Рашадом Імран-огли, складеного станом на 15.05.2020 року, взагалі не зазначено розміру процентної ставки на 04.12.2019 року, з якої виходив банк розраховуючи проценти на залишок простроченої заборгованості за кредитом.

Отже, позивачем, в порушення приписів ч. 2 ст. 164 ГПК України не надані докази на підтвердження вказаних обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Крім того, в силу вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити у тому числі обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позаяк, в наданому позивачем розрахунку не зазначено окремо періодів, за які нараховуються заборгованість за кредитом, за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, за відсотками у вигляді щомісячної комісії та пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, що підлягають стягненню з відповідача.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вимог, встановлених ст.ст. 162, 164 ГПК України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

У свою чергу, суд також вважає за необхідне зазначити про наступне.

Згідно зі ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі "Наталія ОСОБА_1 проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У даному випадку, залишення судом позовної заяви без руху та надання заявнику строку на усунення зазначених в ній недоліків позовної заяви є певним обмеженням при зверненні до суду, проте, таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ГПК України і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 162, 163, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали, але не менше строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

3. Повідомити учасникам справи, що встановлені судом строки слід обчислювати з урахуванням положень п. 4 Розділу Х «Перехідні положення» ГПК України, відповідно до яких строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

4. Встановити Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» спосіб усунення недоліків шляхом:

- подання суду належних документів, які достовірно підтверджують відправлення відповідачу копій позовної заяви та доданих до неї документів;

- подання доказів надання кредиту відповідачу (зокрема, меморіальних ордерів тощо);

- надання письмових пояснень із підтверджуючими доказами щодо того, що саме наявний у матеріалах справи Витяг з Умов та правила надання банківських послуг був розміщений на офіційному веб-сайті банку на час підписання 03.12.2018 року відповідачем заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, а також щодо дати їх публікації, що у свою чергу свідчило б про те, що доданий до позовної заяви Витяг з редакції Умов та правил надання банківських послуг є складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору і що ці Умови та правила надання банківських послуг мав на увазі відповідач, підписуючи заяву про приєднання від 03.12.2018 року, та/або надати витяг з Умов та Правил надання банківських послуг із зазначенням реквізитів редакції, яка була чинною та діяла на день підписання відповідачем заяви про приєднання, і як наслідок підлягає застосуванню до спірних правовідносин сторін;

- надати письмові пояснення, в яких навести нормативне та/або договірне обґрунтування застосування відсоткової ставки 48%, а також зазначити відсоткову ставку, яка використовувалась для нарахування відсотків 04.12.2019 року;

- надати обґрунтований розрахунок та/або навести його у заяві про усунення недоліків з зазначенням окремих періодів, за які нараховується заборгованість за кредитом, за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість, за відсотками у вигляді щомісячної комісії та пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, що підлягають стягненню з відповідача.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Тацій