СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2020 р. Справа № 922/4000/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О. , суддя Шевель О.В.

за участю секретаря судового засідання Ярітенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Промстройснаб (вх.№1272 Х) на рішення господарського суду Харківської області від 01.04.2020 (рішення ухвалено суддею Пономаренко Т.О. 01.04.2020 об 11:54 год у приміщенні господарського суду Харківської області, повний текст рішення складено та підписано 07.04.2020) у справі №922/4000/19

за позовом Харківської міської ради, м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю Промстройснаб, м. Харків

про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням господарського суду Харківської області від 01.04.2020 у справі №922/4000/19 (суддя Пономаренко Т.О.) позов Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Промстройснаб задоволено, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю Промстройснаб на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 365305,00 грн., стягнуто з ТОВ Промстройснаб на користь Харківської міської ради витрати зі сплати судового збору в розмірі 5479,57 грн.

ТОВ Промстройснаб звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення господарського суду Харківської області від 01.04.2020 у справі №922/4000/19 скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження позовних вимог Харківської міської ради, щодо: існування станом на період з 01.03.2019 по 30.06.2019 земельної ділянки за адресою: м. Харків, вул. Букова 20-Г, кадастровий номер :12:003:0083, як сформованого у встановленому законодавством порядку об`єкту цивільних прав, та доказів реальної можливості передачі позивачем земельної ділянки в оренду відповідно до Закону України «Про оренду землі» у зазначений період; доказів проведення Харківською міською радою нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки станом на 01.03.2019; витягу з нормативної грошової оцінки землі станом на 01.03.2019, обґрунтованого розрахунку стягуваної суми.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.05.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ Промстройснаб на рішення господарського суду Харківської області від 01.04.2020 у справі №922/4000/19; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 26.05.2020.

20.05.2020 та 21.05.2020 від Харківської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення без змін (вх. №4853, 4893).

У судовому засіданні 26.05.2020 оголошено перерву до 16.06.2020.

У судовому засіданні 16.06.2020 представник відповідача підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник позивача проти доводів та вимог апеляційної скарги заперечував та просив залишити її без задоволення, а рішення без змін.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 25.11.2019 №190098655 вбачається, що право власності на нежитлові будівлі загальною площею 11423,8 кв.м., а саме:

- нежитлову будівлю літ. А-1 загальною площею 9097,1 кв.м., літ. К-1 загальною площею 9,7 кв.м., літ. М-1 загальною площею 83,6 кв.м., літ. Л-2 загальною площею 207,7 кв.м., літ. И-1 загальною площею 85,7 кв.м., літ. З-1 загальною площею 56,4 кв.м., літ. Ж-1 загальною площею 357,0 кв.м., літ. Е-1 загальною площею 24,8 кв.м., літ. Д-1 загальною площею 67,9 кв.м., літ. В-2 загальною площею 1050,5 кв.м., літ. Г-1 загальною площею 165,1 кв.м., літ. Б-1 загальною площею 218,3 кв.м. по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові з 11.02.2015 зареєстровано у розмірі 3/4 спільної часткової власності за ТОВ Промстройснаб на підставі свідоцтва від 23.01.2003 №71; договору про розірвання договору купівлі-продажу від 19.08.2014 № 3278; договору про розірвання договору купівлі-продажу від 11.02.2015 № 423;

- нежитлову будівлю літ. А-1 загальною площею 9097,1 кв.м., літ. К-1 загальною площею 9,7 кв.м., літ. М-1 загальною площею 83,6 кв.м., літ. Л-2 загальною площею 207,7 кв.м., літ. И-1 загальною площею 85,7 кв.м., літ. З-1 загальною площею 56,4 кв.м., літ. Ж-1 загальною площею 357,0 кв.м., літ. Е-1 загальною площею 24,8 кв.м., літ. Д-1 загальною площею 67,9 кв.м., літ. В-2 загальною площею 1050,5 кв.м., літ. Г-1 загальною площею 165,1 кв.м., літ. Б-1 загальною площею 218,3 кв.м. по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові з 11.02.2015 зареєстровано у розмірі 1/4 спільної часткової власності за ТОВ Промстройснаб на підставі свідоцтва від 23.01.2003 №71; договору про розірвання договору купівлі-продажу від 19.08.2014 № 3277; договору про розірвання договору купівлі-продажу від 11.02.2015 № 422.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 21.02.2019 №НВ-019 датою реєстрації земельної ділянки площею 7,5802 га з кадастровим номером :12:003:0083 по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові, цільове призначення 02.03. для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку; категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва житлового комплексу, із знесенням нежитлових будівель літ. А-1, літ. К-1, літ. М-1, літ. Л-2, літ. И-1, літ. 3-1, літ. Ж-1, літ. Е-1, літ. Д-1, літ. В-2, літ. Г-1, літ. Б-1 є 21.02.2019.

Рішенням Харківської міської ради «Про надання земельних ділянок для будівництва, експлуатації та обслуговування об`єктів, припинення права користування земельними ділянками» від 27.02.2019 №1459/19 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки із земель територіальної громади м. Харкова, з переведенням із категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення до категорії земель житлової та громадської забудови для будівництва житлового комплексу, зі знесенням нежитлових будівель літ. «А-1», літ. «К-1», літ. «М-1», літ. «Л-2», літ. «И-1», літ. « 3-1», літ. «Ж-1», літ. «Е-1», літ. «Д-1», літ. «В-2», літ. «Г-1», літ. «Б-1» по вул. Буковій, 20-Г. Переведено земельну ділянку (кадастровий номер :12:003:0083) із категорії «земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення» до категорії «земель житлової та громадської забудови». Надано ТОВ Промстройснаб в оренду земельну ділянку (кадастровий номер :12:003:0083) площею 7,5802 га із земель територіальної громади м. Харкова за рахунок земель житлової та громадської забудови для будівництва житлового комплексу, зі знесенням нежитлових будівель літ. «А-1», літ. «К-1», літ. «М-1», літ. «Л-2», літ. «И-1», літ. «З-1», літ. «Ж-1», літ. «Е-1», літ. «Д-1», літ. «В-2», літ. «Г-1», літ. «Б-1» по вул. Буковій, 20-Г до 01.03.2021.

05.07.2019 між Харківською міською радою (орендодавець) та ТОВ Промстройснаб (орендар) укладено договір оренди землі (далі договір), відповідно до умов якого орендодавець на підставі рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1459/19 «Про надання земельних ділянок для будівництва, експлуатації та обслуговування об`єктів, припинення права користування земельними ділянками» надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку із цільовим призначенням землі житлової та громадської забудови, код КВЦПЗ (02.03) для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, з кадастровим номером :12:003:0083, яка розташована м. Харків, вул. Букова, 20-Г (п. 1 договору). В оренду передається земельна ділянка загальною площею 7,5802 га; на земельній ділянці розміщено об`єкти нерухомого майна нежитлові будівлі, які підлягають знесенню; нормативно грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору становить 36530500 грн; договір укладено строком до 01.03.2021 (пункти 2, 3, 5, 8).

Право оренди земельної ділянки з кадастровим номером :12:003:0083 згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 25.11.2019 №190098354 зареєстровано за ТОВ Промстройснаб 13.07.2019 на підставі договору оренди від 05.07.2019.

Департаментом територіального контролю Харківської міської ради 25.11.2019 здійснено обстеження земельної ділянки з урахуванням звіту з геодезичної зйомки земельної ділянки по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові, розробленого ТОВ Геодезично-вишукувальний центр та витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 21.02.2019 №НВ-019.

Обстеженням на місцевості встановлено, що на сформованій земельній ділянці площею 7,5802 га (кадастровий номер :12:003:0083) по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові розташовані нежитлові будівлі: А-1, літ. М-1, літ. К-1, літ. В-2, літ. Ж-1, літ. И-1, літ. Б-1, літ. З-1, літ. Г-1, літ. Л-2, літ. Д-1, літ. Е-1, право власності на які зареєстроване за ТОВ Промстройснаб.

За результатами обстеження складено акт обстеження земельної ділянки за адресою: м. Харків, вул. Букова, АДРЕСА_1 (кадастровий номер :12:003:0083) від 25.11.2019.

Враховуючи відсутність зареєстрованих за будь-якими юридичними або фізичними особами прав на земельну ділянку з кадастровим номером :12:003:0083 та з урахуванням ст. 12, 80, 83 Земельного кодексу України земельна ділянка загальною площею 7,5802 га по вул. Буковій, 20 -Г у м. Харкові перебуває у власності територіальної громади міста Харкова.

У грудні 2019 позивач звернувся до господарського суду з позовом, в якому просив стягнути з ТОВ Промстройснаб безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 365305,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ТОВ Промстройснаб набувши право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці комунальної форми власності, належним чином у встановленому законодавством порядку не оформило речового права на земельну ділянку та у період з 01.03.2019 по 30.6.2019 не сплачувало плату за її користування, внаслідок чого зберегло за рахунок Харківської міської ради, як власника земельної ділянки, грошові кошти у розмірі орендної плати. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує наявністю підстав для застосування статей 1212-1214 ЦК України.

Ухвалюючи оскаржуване рішення від 01.04.2020, суд першої інстанції, враховуючи, що відповідач у період з 01.03.2019 по 30.06.2019 не був власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки з кадастровим номером :12:003:0083 по вул. АДРЕСА_2 , 20-Г у м. Харкові, беручи до уваги, факт сформованості вказаної земельної ділянки, як об`єкту цивільних прав, перевіривши розрахунок позивача, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Надаючи правову кваліфікацію обставинам справи, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до положень ст. 80 ЗК України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

У відповідності до ст. 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі продажу права оренди земельної ділянки.

Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Плата за землю це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі ПК України) в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України у вказаній редакції).

З наведеного вбачається, що чинним законодавством розмежовано поняття "земельний податок" і "орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності".

Оскільки відповідач у період з 01.03.2019 по 30.06.2019 не був власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, єдино можливою формою здійснення плати за землю для нього як землекористувача є орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до частини 2 статті 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. При цьому згідно з пунктом д частини першої статті 156 ЗК України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

За змістом вказаних положень Цивільного та Земельного кодексів України відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема, за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки.

Шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина 1 статті 1166 ЦК України). Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (частина 2 статті 1166 ЦК України).

Натомість предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

За змістом положень глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

Частиною 1 статті 93 та статтею 125 ЗК України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт "в" частини 1 статті 96 цього Кодексу).

Таким чином, за змістом вказаних положень виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини 2 статті 120 ЗК України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України (зазначені правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17 та постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 28.02.2020 у справі №913/169/18).

Згідно з частинами 1-4, 9 статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6-7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі.

Про необхідність застосування статті 79-1 ЗК України та положень Закону України "Про Державний земельний кадастр" при розгляді позову про стягнення безпідставно збережених коштів у виді недоотриманої орендної плати неодноразово зазначалося Верховним Судом, зокрема у постановах від 29.01.2019 у справах № 922/3780/17 та № 922/536/18, від 11.02.2019 у справі № 922/391/18, від 12.04.2019 у справі № 922/981/18, у яких міститься висновок про те, що для вирішення спору щодо фактичного користування земельною ділянкою без укладення правовстановлюючих документів та без державної реєстрації прав на неї встановленню підлягають обставини, зокрема, чи є земельна ділянка, за фактичне користування якою Харківська міськрада просить стягнути безпідставно збережені кошти, сформованим об`єктом цивільних прав протягом усього періоду, зазначеного у позові.

Як вже зазначалось, земельна ділянка по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові із кадастровим номером: :12:003:0083, площею 7,5802 га сформована як об`єкт цивільних прав. Дата державної реєстрації земельної ділянки 21.02.2019.

Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статті 288 ПК України (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10.09.2018 у справі № 920/739/17).

Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Матеріали справи містять витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за №814/0/45-19 від 11.05.2019, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області, згідно якого нормативно грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :12:003:0083 по вул. Буковій, 20-Г у м. Харкові становить 36530500 грн.

З огляду на вимоги статей 20, 23 Закону України "Про оцінку земель" і статей 77, 79, 86 ГПК України господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Колегія суддів, перевіривши здійснений позивачем розрахунок розміру позовних вимог, враховуючи положення статті 79-1 ЗК України та статей 20, 23 Закону України "Про оцінку земель", вважає, що місцевий господарський суд вірно встановив правомірність визначення Харківською міською радою суми безпідставно збережених відповідачем коштів на основі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 11.05.2019 №814/0/45-19, виданого відділом у м. Харкові ГУ Держгеокадастру у Харківській області, на підставі Земельного кодексу України, Податкового кодексу України, Порядку впровадження нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 25.09.2013 № 1269/13, Положення про порядок визначення розміру орендної плати, плати за суперфіцій, земельний сервітут при наданні земельних ділянок у платне користування в місті Харкові, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 27.02.2008 № 41/08, рішення Харківської міської ради від 03.07.2013 №1209/13 Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013.

При цьому, колегія суддів також враховує не подання відповідачем суду будь-якого контррозрахунку розміру безпідставно збережених грошових коштів позивача.

Стосовно відсутності витягу з нормативної грошової оцінки землі станом на 01.03.2019, колегія суддів зазначає таке:

- чинне земельне законодавство, в тому числі стаття 20 Закону України "Про оцінку земель", не містить обґрунтування обов`язковості надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кожен місяць спірного періоду, а лише зазначає про необхідність фіксування нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки у відповідному витязі;

- витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки, внесених до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі "реального часу", тобто на час звернення заявників, у зв`язку з чим програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування вказаних витягів на певну дату, яка вже минула.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.05.2020 у справі № 922/2843/19, від 02.06.2020 у справі №922/2845/19.

Таким чином, з огляду на те, що ТОВ Промстройснаб, будучи власником нежитлових будівель загальною площею 11423,8 кв.м. по вул. Буковій 20-Г у м. Харкові, у період з 01.03.2019 по 30.06.2019 належним чином у встановленому законодавством порядку не оформило речового права на сформовану спірну земельну ділянку, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду щодо наявності підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення - без змін.

Керуючись статтями 269, 270, 275, 281-284 ГПК України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Промстройснаб залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 01.04.2020 у справі №922/4000/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 18.06.2020

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя В.О. Фоміна

Суддя О.В. Шевель