ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2020м. ДніпроСправа № 904/5449/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Рудь І.А., за участю секретаря судового засідання Товстоп`ятки В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Штурман", с. Новоселівка Новомосковського району Дніпропетровської області

до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

про скасування рішень щодо нарахування вартості необлікованої електричної енергії у сумі 5 364 754 грн. 55 коп. та плати за перетікання реактивної електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.

Представники:

від позивача: Коптілов Ю.В., ордер № 2414/025 від 19.11.2019, адвокат;

від відповідача: Тищенко Т.А., дов. № 837 від 08.11.2019, адвокат; Шевченко С.А., дов. № 396 від 22.05.2019, представник.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Штурман" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом від 19.11.2019 № б/н, в якому просило:

- скасувати оперативно-господарську санкцію Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", оформлену протоколом № 81 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 121187 від 19.02.2019, щодо нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Штурман" вартості необлікованої електричної енергії у сумі 5 364 754 грн. 55 коп.;

- скасувати оперативно-господарську санкцію Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", на підставі акта про порушення № 121187 від 19.02.2019 щодо нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Штурман" вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що: застосовано оперативно-господарську санкцію, яка не передбачена договором; відповідачу не завдано збитків; відповідачем не проведено експертизу, наявність якої є обов"язковою для застосування санкції; відповідач не є тією особою, яка може фіксувати порушення, про яке вказано в акті та, відповідно, не може застосовувати санкцію за дане порушення; акт про пломбування та акт технічної перевірки не можуть бути підставою для покладення відповідальності на позивача; розрахунок вартості недоврахованої електроенергії зроблений не у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (включено ПДВ; незаконно здійснено нарахування за реактивну електроенергію на підставі акта про порушення; безпідставно застосовано договірну потужність по розрахунку; здійснено розрахунок за три роки); на підставі одного акту про порушення зроблено три нарахування (за активну електроенергію за період з 19.02.2016 по 19.02.2019; за реактивну електроенергію за період з 19.02.2016 по 05.02.2018 та з 06.02.2018 по 19.02.2019), тобто порушено заборону щодо подвійного притягнення до відповідальності, що закріплено ст. 61 Конституції України; акт про порушення складений неуповноваженою особою, не повністю заповнений, має виправлення, неточності та невідповідності, містить інформацію подвійного тлумачення; в актах про пломбування від 12.01.2015 та від 19.02.2019 різні місця встановлення і зняття пломб; невідповідність актів технічної перевірки від 12.01.2015 та від 19.02.2019 фактичним обставинам; розрахунок вартості недоврахованої електроенергії здійснено на підставі некоректних вихідних даних; порушення неможна чітко кваліфікувати відповідно до вимог Методики (ані порушення засобу комерційного обліку, ані порушення пломб виявлено не було).

Разом із позовною заявою позивачем подане клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, мотивоване тим, що акт про пломбування засобів обліку електричної енергії від 12.01.2015 та акт технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В № 168527, які є невід`ємною частиною укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії від 22.09.2010 № 689, заступником керівника ОСОБА_1 не підписувався.

Ухвалою господарського суду від 25.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 17.12.2019.

12.12.2019 відповідачем подане клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17955/17 та питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах.

У підготовчому засіданні 17.12.2019 оголошено перерву до 23.01.2020.

21.01.2020 від відповідача до суду надійшов відзив на позову заяву, в якому він виклав докладні заперечення проти позовних вимог та доводів позивача. Просив суд закрити провадження у справі в частині скасування нарахувань по реактивній електроенергії, у зв`язку із відсутністю предмету спору; у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою господарського суду від 23.01.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, за ініціативою суду.

У підготовчому засіданні 23.01.2020 оголошено перерву до 06.02.2020.

27.01.2020 позивачем до суду подано заяву про зміну позовних вимог від 27.01.2020, відповідно до якої просив:

- скасувати рішення Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", оформлене протоколом № 81 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 121187 від 19.02.2019, щодо нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Штурман" вартості необлікованої електричної енергії у сумі 5 364 754 грн. 55 коп.

- скасувати рішення Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", на підставі акта про порушення № 121187 від 19.02.2019 щодо нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Штурман" вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що: нарахування було здійснено не на підставі діючого договору; відповідачу не завдано збитків; відповідачем не проведено експертизу, наявність якої є обов"язковою; відповідач не є тією особою, яка може фіксувати порушення, про яке вказано в акті та, відповідно, не може здійснювати нарахування за дане порушення; акт про пломбування та акт технічної перевірки не можуть бути підставою для покладення відповідальності на позивача; розрахунок вартості недоврахованої електроенергії зроблений не у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (включено ПДВ; незаконно здійснено нарахування за реактивну електроенергію на підставі акта про порушення; безпідставно застосовано договірну потужність по розрахунку; здійснено розрахунок за три роки); на підставі одного акту про порушення зроблено три нарахування (за активну електроенергію за період з 19.02.2016 по 19.02.2019; за реактивну електроенергію за період з 19.02.2016 по 05.02.2018 та з 06.02.2018 по 19.02.2019), тобто порушено заборону щодо подвійного притягнення до відповідальності, що закріплено ст. 61 Конституції України; акт про порушення складений неуповноваженою особою, не повністю заповнений, має виправлення, неточності та невідповідності, містить інформацію подвійного тлумачення; в актах про пломбування від 12.01.2015 та від 19.02.2019 різні місця встановлення і зняття пломб; невідповідність актів технічної перевірки від 12.01.2015 та від 19.02.2019 фактичним обставинам; розрахунок вартості недоврахованої електроенергії здійснено на підставі некоректних вихідних даних; порушення не можна чітко кваліфікувати відповідно до вимог Методики (ані порушення засобу комерційного обліку, ані порушення пломб виявлено не було).

31.01.2020 відповідач подав до суду письмові пояснення та докази в обґрунтування заперечень.

Підготовче засідання, призначене на 06.02.2020, не відбулось, у зв`язку із складними погодними умовами, про що сторін повідомлено листом від 06.02.2020.

Після усунення вказаних обставин, ухвалою господарського суду від 07.02.2020 призначено розгляд справи у підготовчому засіданні 18.02.2020.

У підготовчому засіданні 18.02.2020 судом без виходу до нарадчої кімнати оголошено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання позивача про призначення у справі експертизи. Щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17955/17 судом зазначено, що на даний час у справі № 910/17955/17 прийнято постанову від 14.01.2020, у зв`язку із чим відсутні підстави для зупинення провадження.

Ухвалою господарського суду від 18.02.2020 закрито підготовче провадження; справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні на 25.02.2020.

У судовому засіданні 25.02.2020 оголошено перерву до 11.03.2020.

02.03.2020 позивачем до суду подані додаткові пояснення у відповідь на відзив на позовну заяву, в яких проти доводів відповідача заперечує, зазначає, що частиною 1 статті 77 Законом України "Про ринок електричної енергії" не передбачено право відповідача на притягнення позивача за порушення умов договору, стороною якого він не є. Наявність збитків відповідачем не доведена; наявність вини відповідача (некваліфіковані дії персоналу відповідача: не проведення експертизи, обов"язковість якої передбачена п. 8.4.4 ПРЕЕ; не проведення технічної перевірки у строки, визначені п. 3.33 та п. 4.2 розділу Х Кодексу комерційного обліку електричної енергії; здійснення нарахування вартості реактивної електроенергії на підставі акту про порушення, що суперечить вимогам Методики та ПРРЕЕ; при здійсненні нарахування не враховано лист НКРЕКП від 01.02.2019 № 1138/20.3/7; при здійсненні нарахування порушено п. 8.6 публічного договору, додано ПДВ як за різновид товару, хоча відповідач не має ліцензії з продажу електроенергії; складання спірного акту не уповноваженою особою, що суперечить п. 4.1 Методики; акт про порушення не повністю заповнений, має виправлення, неточності та невідповідності, містить інформацію подвійного тлумачення; в актах про пломбування від 12.01.2015 та від 19.02.2019 різні місця встановлення і зняття пломб; в акті технічної перевірки від 2015 року балансова приналежність приладу обліку НМРЕС, в акті від 2019 року - позивача; неможливість візуально виявити порушення (в разі його існування) під час контрольного огляду засобу обліку; складання спірного акту за порушення умов договору про постачання електроенергії в частині оплати спожитої електроенергії, у той час, як договір про постачання в частині купівлі-продажу електроенергії припинив свою дію). Просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

11.03.2020 відповідачем до суду подані заперечення на додаткові пояснення позивача.

У судовому засіданні 11.03.2020 оголошено перерву до 19.03.2020.

19.03.2020 судове засідання не відбулось у зв`язку із запровадженням на території України карантину.

Ухвалою господарського суду від 19.03.2020 відкладено судове засідання на невизначений термін.

Господарський суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 № 211 (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215), з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020, на усій території України з 12.03.2020 до 03.04.2020 установлено карантин.

Крім того, згідно із п. 11 Закону України №540-ІХ від 30.03.2020 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набув чинності 02.04.2020 року, розділ X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України доповнено п. 4 такого змісту, зокрема, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки судового розгляду справи продовжуються на строк дії такого карантину, а строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

У подальшому строк дії карантину продовжувався з 03.04.2020 до 24.04.2020 (постанова Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239), з 24.04.2020 до 11.05.2020 (постанова Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291), з 11.05.2020 до 22.05.2020 (постанова Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343), з 22.05.2020 до 22.06.2020 (постанова Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392).

З огляду на послаблення карантину, ухвалою господарського суду від 07.05.2020 справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні на 28.05.2020.

У судовому засіданні 28.05.2020 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просив позов задовольнити; представники відповідача просили закрити провадження у справі в частині позовних вимог про скасування рішення щодо нарахування позивачу вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.; в іншій частині позовних вимог відмовити повністю з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є встановлення факту порушення позивачем ПРРЕЕ; наявність/відсутність підстав для нарахування вартості необлікованої електричної енергії.

На підтвердження обставин, які є предметом доказування у даній справі, позивач надав до матеріалів справи такі докази:

- копію акту про порушення № 121187 від 19.02.2019;

- копію акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В № 288820 від 19.02.2019;

- копію акту про невідповідність розрахункового обліку метрологічним характеристикам, вимогам ПУЕ, ККО та ПРРЕЕ від 19.02.2019;

- копію протоколу засідання комісії № 81 від 27.03.2019;

- копії рахунків № 689/24 від 27.03.2019;

- копії розрахунків кількості недоврахованої електроенергії згідно протоколу № 81 від 27.03.2019;

- копію листа за № 17120/1001 від 16.04.2019;

- копію акту про усунення порушення "Правил роздрібного ринку електричної енергії" від 19.02.2019;

- копію акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В № 168527 від 12.01.2015;

- копію акту про пломбування засобів обліку в електроустановках від 12.01.2015;

- копію акту контрольного огляду засобу комерційного обліку від 05.11.2018;

- копію договору про постачання електричної енергії № 689 від 22.09.2010 з додатками;

- копію заяви на перерахування коштів за електричну енергію;

- копію заяви-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу;

- копію заяви-приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії;

- копію довіреності № 1 від 10.01.2019;

- копію листа за № 02/10-2522 від 06.06.2019;

- копію листа за № 33645/1001 від 04.07.2019;

- копію листа за № 58502/1001 від 02.10.2019;

- заяву свідка ОСОБА_1 ;

- копії платіжних доручень № 358 від 28.09.2018, № 379 від 05.11.2018, № 383 від 19.11.2018, № 414 від 22.12.2018, № 483 від 27.03.2019, № 495 від 23.04.2019, № 514 від 16.05.2019, № 534 від 27.06.2019;

- договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії;

- копію листа за № 12500/20.3/7-19 від 26.11.2019;

- копію адвокатського запиту від 30.10.2019;

- копію відповіді на адвокатський запит за № 69925/1001 від 13.11.2019 з додатками;

- копію листа за № 1138/20.3/7-19 від 01.02.2019.

На спростування обставин, які є предметом доказування у даній справі, відповідач надав до матеріалів справи такі докази:

- фото шунтуючих перемичок;

- копію витягу з протоколу засідання комісії з розгляду спірних питань по комерційному обліку, дотриманню договірних величин та актах про порушення від 13.12.2019 № 50;

- копії додатків № 2 та № 10 до договору про постачання електроенергії;

- копію акту контрольного огляду засобу комерційного обліку від 05.11.2018;

- копії посвідчення ОСОБА_2 № 413 від 11.02.2016 та доказів проходження ним інструктажів;

- копії свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 10.09.2018 та свідоцтва про повірку засобу вимірювальної техніки від 04.10.2018;

- фото- та відеоматеріали, зроблені під час оформлення спірного акту про порушення ПРРЕЕ;

- роздруківки постанов НКРЕКП від 11.12.2018 № 1829, від 14.12.2018 № 1906;

- копію першого аркушу договору купівлі-продажу від 29.12.2004 бази відпочинку "Маяк";

- копію витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно на базу відпочинку "Маяк";

- копію Додатку № 1 до договору про постачання електричної енергії;

- копію супровідного листа Новомосковського РЕМ від 02.03.2020 № 8507/1001 та копії доказів направлення позивачу рішення комісії про скасування нарахувань по реактивній електроенергії.

Так, судом встановлено, що 22.09.2010 між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі", (постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Штурман" (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії № 689 (далі - договір).

Відповідно до п. 1 договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 263,0 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

19.02.2019 представниками відповідача здійснено перевірку на об"єкті позивача, що розташований за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Новоселівка, вул. Лісова, 10.

Під час перевірки виявлено порушення пунктів 2.3.4, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, передбачене пп. 3 п. 2.1. Методики - порушення умов договору про постачання електричної енергії в частині сплати спожитої електроенергії у повному обсязі. Встановлені перемички, які шунтують струмові ланцюги комерційного обліку на трансформаторах струму, внаслідок чого спожита електрична енергія недовраховується. Виявити порушення при контрольному огляді неможливо. Порушення технічно виконано через отвір в днищі КТП 961. Споживачу порушення продемонстровано.

У п. 5 акту зазначено, що споживач не надав інформацію щодо паспортних даних струмоприймачів та відмовився від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність.

За результатами перевірки складено акт про порушення № 121187 від 19.02.2019, який підписано чотирма представниками відповідача, а також представником позивача ОСОБА_1 із зауваженням, що факт встановлення перемичок йому не відомо. В акті вказано, що до нього додано фото- та відеоматеріали, пакет з шунтуючими перемичками, пакет з пломбами, акт технічної перевірки, акт про усунення порушення (т. 1, а.с. 26, 27, 70).

19.02.2019 представниками відповідача складено акт про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, в якому зазначено, що проведено опломбування вимірювальних трансформаторів струму. Акт про усунення порушення підписано представником позивача ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 40)

27.03.2019 на засіданні комісії по розгляду акта про порушення № 121187 від 19.02.2019 прийнято рішення, оформлене протоколом від 27.03.2019 № 81, про нарахування позивачу кількості недоврахованої електричної енергії згідно з пунктом 2.5 за формулою 2.4. Методики (виходячи з дозволеної (договірної) потужності 263 кВт, цілодобового режиму роботи струмоприймачів) за період з 19.02.2016 по 19.02.2019. Сума за необліковану електричну енергію склала 5 364 754 грн. 55 коп. (т. 1, а.с. 32).

На засіданні комісії був присутній представник споживача ОСОБА_1 , який з протоколом був ознайомлений, копію протоколу, розрахунок і рахунок отримав.

Крім того, на підставі вказаного акту про порушення відповідачем здійснено нарахування плати за перетікання реактивної електричної енергії за період з 19.02.2016 по 19.02.2019 у розмірі 334 737 грн. 10 коп.

Позивач не погоджується з прийнятими відповідачем рішеннями та просить їх скасувати.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження у справі в частині позовних вимог про скасування рішення щодо нарахування позивачу вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп. підлягає закриттю, в іншій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню, з таких підстав.

Правовідносини у сфері електроенергетики регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ, НКРЕКП), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 № 562, яка була чинною до 27.07.2019, (далі - Методика).

Крім того, у пункті 22 розділу XVII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що нормативно-правові акти, прийнятті на виконання Закону України "Про електроенергетику", діють до набрання чинності нормативно-правовими актами, затвердженими на виконання цього Закону.

Спірні правовідносини склались між оператором системи розподілу (відповідач) і споживачем (позивач).

Пунктом 2 Постанови НКРЕКП "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" № 312 від 14.03.2018 передбачено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до п. 4 цієї Постанови у період з дати отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії до 01 грудня 2018 року операторам систем розподілу (далі - ОСР) укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, та форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР направляє поштовим відправленням споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору, яка формується за базами даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання та містить ЕІС-коди точок комерційного обліку об`єкта споживача. Направлення такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Підписавши заяву-приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії (далі - публічний договір), позивач приєднався до нього на умовах договору про постачання електроенергії № 689 від 22.09.2010. До оформлення паспорту точки розподілу та інших документів, додатків до договору, які оформляються за необхідності та/або під час дії договору, сторони керуються додатками до договорів про постачання електричної енергії або про користування електричною енергією та іншими документами, складеними й підписаними сторонами під час його дії (індивідуальні характеристики об"єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку, межі розмежування, акти технічних перевірок, контрольного огляду, про пломбування, протоколи параметризації тощо), та іншою інформацією, зафіксованою в базах даних оператора системи для врегулювання всіх питань, які залежать від інформації, яка міститься у відповідних додатках та базах даних, у тому числі щодо визначення оператором системи показів засобу(ів) обліку (т. 1, а.с. 63, 64).

Тобто, умови договору про постачання електроенергії, якими визначені межа балансової належності, потужність, однолінійна схема електропостачання та інші умови, зазначені в технічних додатках до цього договору, продовжували діяти на момент оформлення спірного акту про порушення, оскільки вказані додатки не були письмово оформлені до публічного договору, а їх обов"язкова наявність передбачена ПРРЕЕ та Кодексом системи розподілу.

Згідно з п. 7.1. публічного договору оператор системи розподілу має право, зокрема вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

У разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ (п. 8.6. публічного договору).

За п. 8.9. публічного договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку, Кодексу систем розподілу, Кодексу системи передачі, Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Пунктом 11 Додатку 4 "Порядок розрахунків" до публічного договору передбачено, що вартість необлікованої, внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, електричної енергії, розрахованої оператором системи розподілу, на підставі акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи розподілу. Споживач має оплатити вказаний в даному пункті рахунок, не пізніше 30 календарних днів від дня його отримання.

Тобто, доводи позивача про те, що у публічному договорі відсутні умови про відповідальність споживача за порушення ПРРЕЕ, є такими, що не відповідають дійсності.

Згідно з п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право:

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії (пп. 3);

- складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (пп. 12);

- на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача (пп. 14).

Відповідно до п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний:

- сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів (пп. 2);

- здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору (пп. 4);

- дотримуватися нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (пп. 5);

- забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України (пп. 6);

- утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів (пп. 22).

Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів;

технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

За п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно з п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Так, в акті про порушення № 121187 від 19.02.2019 зазначено, що встановлені перемички, які шунтують струмові ланцюги комерційного обліку на трансформаторах струму, внаслідок чого спожита електрична енергія недовраховується. Виявити порушення при контрольному огляді неможливо. Порушення технічно виконано через отвір в днищі КТП 961.

Як вбачається з матеріалів справи, шунтуючі перемички неможливо було виявити під час контрольного огляду засобу обліку, оскільки вимірювальні трансформатори струму з встановленими, в яких було встановлено шунтуючі перемички, були відмежовані від засобу обліку захисною панеллю та опломбовані (відповідно до акту про пломбування від 12.01.2015).

Тому побачити перемички можливо лише, потрапивши всередину КТП-961, що здійснюється під час проведення технічної перевірки.

Перевірка засобу обліку позивача була здійснена за допомогою спеціальних технічних засобів.

Наявні у матеріалах справи свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 10.09.2018 та свідоцтво про повірку засобу вимірювальної техніки від 04.10.2018 підтверджують наявність повірки приладів засобів вимірювальної техніки, які використовувались при оформленні спірного акту (т. 2, а.с. 56).

Крім того, зазначення представниками відповідача в акті про порушення тієї обставини, що виявити порушення при контрольному огляді неможливо, свідчить лише про те, що при попередніх контрольних оглядах виявити таке порушення не вбачалось за можливе в силу його особливості, оскільки для цього необхідні спеціальні технічні засоби та/або частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Саме відповідач складає акт про порушення у разі виявлення його працівниками факту безоблікового споживання електроенергії та її розкрадання.

Доводи позивача про відсутність проведення відповідачем експертизи суд вважає безпідставними, з огляду на таке.

Позивачем були встановлені шунтуючі перемички, якими з"єднано електропровод, який веде до приладу обліку з електропроводом, який відходить від приладу обліку. У результаті цього з"єднання частина електроенергії за допомогою шунтуючих перемичок перетікала з проводу, який веде до приладу обліку, до проводу, який відходить від приладу обліку, повз прилад облік, минаючи його. Таким чином, ця частина електроенергії не обліковувалась приладом обліку. Саме таким чином здійснювалось зменшення показів приладу обліку електроенергії, а не шляхом безпосереднього втручання в його роботу.

Інших порушень, допущених позивачем, зокрема порушення ним цілісності приладу обліку/пломб, безпосереднього втручання споживача в роботу приладу обліку не було виявлено працівниками відповідача.

Отже, посилання позивача на непроведення відповідачем експертизи не відповідає дійсному змісту ч. 2 п. 2.1 Методики, п. 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006. Крім того, на момент оформлення акту про порушення та прийняття рішення про здійснення нарахувань у ПРРЕЕ був відсутній п. 8.4.4.

Позивач підключений до електромереж відповідача, і саме від цих мереж він отримує електроенергію, про що свідчать Додатки № 2 "Акт розмежування балансової належності електромереж і експлуатаційної відповідальності сторін" та № 10 "Загальна схема електропостачання". Відповідно до однолінійної схеми електропостачання споживача та до акту розмежування балансової належності електромереж і експлуатаційної відповідальності сторін, КТП-961, в якому було виявлено порушення, відноситься до балансової належності споживача та зони його експлуатаційної відповідальності (т. 1, а.с. 54, 55, 58, 59).

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 визначено, що нарахування за недовраховану електричну енергію є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування визначається відповідно до Методики, за встановленими нею формулами.

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Зі змісту спірного акту про порушення вбачається, що позивачем встановлені перемички, які шунтують струмові ланцюги комерційного обліку на трансформаторах струму, внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. Споживачем допущені порушення щодо оплати спожитої електричної енергії у повному обсязі.

Оскільки позивач встановив пристрій, який дозволяє частину електроенергії споживати поза приладом обліку, то останній своїми діями допустив споживання електроенергії без приладів обліку, що є порушенням в електроенергетиці.

Отже, позивач повинен нести відповідальність згідно із законом, як то зазначено у ч. 1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Порушення, зазначене в акті про порушення, відповідає порушенню, передбаченому пп. 3 п. 2.1. Методики.

Так, положеннями пп. 3 п. 2.1. Методики визначено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення порушень ПКЕЕ, зокрема пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно з п. 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою

W доб = P · t доб · K в, (2.4)
де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі Договору;

K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1).

За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,75.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою

Д пер = Д пор + Д усун, (2.6)

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення.

Доводи позивача про те, що акт про пломбування засобів обліку та акт технічної перевірки засобів обліку не можуть бути підставою для покладення на нього відповідальності, суд не бере до уваги, оскільки, підписавши акт контрольного огляду засобу комерційного обліку від 05.11.2018, а також акт технічної перевірки засобів обліку № 288820 від 19.02.2019 разом з актом про пломбування засобів обліку № 288820, позивач не звертався до відповідача з приводу зазначення в цих актах лічильника та пломб, встановлення яких зафіксовано актом технічної перевірки засобів обліку № 168527 від 12.01.2015 і актом про пломбування засобів обліку в електроустановках від 12.01.2015. Отже, позивач схвалив дії особи, яка підписала акти від 12.01.2015. Крім того, позивач не надав інших актів про пломбування та технічної перевірки, підписаних його повноважним представником.

Пунктом 4.6. Методики визначено, що в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення (п. 4.7. Методики).

Спірний акт про порушення фіксує факт порушення позивачем ПРРЕЕ та не містить заперечень останнього стосовно порушення представниками відповідача порядку проведення перевірки та складання даного акту.

Таким чином, порушення позивачем ПРРЕЕ встановлено відповідачем з дотриманням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ щодо змісту акту про порушення, вказаний акт містить всі вихідні дані, необхідні для проведення розрахунку обсягу та вартості електроенергії, недоврахованої внаслідок порушення позивачем ПРРЕЕ. Вказаний акт відповідає вимогам п. 4.6. Методики, оскільки в ньому наведена схема підключення електроустановки (її графічне зображення).

У графі "зауваження до складеного акту про порушення" ОСОБА_1 написав, що йому не відомо про факт встановлення перемичок. Будь-які його зауваження про неправдивість інформації щодо ненадання інформації про паспортні дані всіх струмоприймачів, підключених до електромережі, та відмови споживача від здійснення вимірювання струму навантаження всіх підключених струмоприймачів відсутні.

У разі, якщо під час проведення перевірки представники відповідача неправильно або неточно зазначили будь-які відомості, позивач мав право акцентувати на цьому. Так само позивач і не зазначив про будь-які недоліки, викладені в акті, або про відсутність обставин, зазначених в акті. Отже, позивач повністю підтвердив і погодився, що представники відповідача правильно зазначили факти, викладені в акті стосовно виявленого порушення та порядку його складання.

Зауваження позивача стосовно відсутності в акті інформації про переріз шунтуючих перемичок суд не бере до уваги, оскільки спірним актом зафіксована наявність шунтуючих перемичок (при розрахунку використовується величина електричної потужності, час роботи обладнання та коефіцієнт), а не самовільне підключення, коли при розрахунку обсягу та вартості необлікованої електроенергії має значення переріз дроту, яким виконано самовільне підключення.

Згідно з пп. в) п. 2.5. Методики дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність).

У п. 5 акту про порушення зазначено, що споживач не надав інформацію щодо паспортних даних струмоприймачів та відмовився від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність, а тому здійснення розрахунку за цим актом виходячи з величини дозволеної (договірної) потужності є правомірним.

Згідно з п. 2.5. Методики кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою

Д пер = Д пор + Д усун, (2.6)

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Таким чином, твердження позивача про неправильно визначений період для здійснення розрахунків за актом суд вважає безпідставними, оскільки період для проведення останнього контрольного огляду до дня усунення порушення застосовується у тому випадку, якщо порушення можна виявити при контрольному огляді приладу обліку. Однак, як вбачається з матеріалів справи, виявити порушення при контрольному огляді було неможливо.

Відсутність даних про струм споживання у пункту 3 акту про порушення пояснюється тим, що позивач відмовився від включення всіх наявних у нього струмоприймачів на повну потужність для вимірювання струму споживання, про що в акті зроблений відповідний запис у пункті 5. При цьому, вихідних даних, необхідних для визначення обсягу не облікованої електроенергії та його вартості достатньо - визначення зроблені за дозволеною потужністю 263 кВт, зазначеною у договорі.

Доводи позивача про підписання акту про порушення неуповноваженою особою - водієм ОСОБА_2 суд не бере до уваги, оскільки на момент складання цього акту ОСОБА_2 працював у АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" водієм, мав другу групу з електробезпеки, відтак, мав право працювати з електрообладнанням (т. 2, а.с. 53-55). Тобто, підписання спірного акту водієм ОСОБА_2 ніяким чином не впливає на дійсність цього акту, а також достовірність інформації, зазначеної в ньому.

Твердження позивача про те, що розрахунок обсягу та вартості недоврахованої електроенергії не відповідає вимогам постанови НКРЕКП № 1525 від 18.07.2019 "Про затвердження змін до постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 НКРЕКП "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії", суд вважає безпідставним, оскільки на момент прийняття рішення про здійснення нарахувань у ПРРЕЕ був відсутній п. 8.4.7.

Щодо зауважень позивача про зазначення в актах пломбування від 12.01.2015 та від 19.02.2019 різних місць встановлення і зняття пломб суд наголошує, що неправильне зазначення в акті від 12.01.2015 місць встановлення пломб не має значення для обов"язку позивача сплатити відповідачу вартість недоврахованої електроенергії.

Твердження позивача про те, що порушення не можна чітко кваліфікувати відповідно до вимог Методики, суд не бере до уваги, оскільки Методика не містить вичерпного переліку порушень, у разі виявлення яких вона застосовується, про що свідчить пп. 3, 4 п. 2.1. Методики (інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку). У даному випадку позивач встановив шунтуючі перемички, результатом дії яких стало часткове безоблікове споживання електроенергії. Вказане порушення було кваліфіковане як інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку - пп. 3 п. 2.1. Методики.

Таким чином, відповідач правомірно здійснив розрахунок необлікованої електричної енергії, виходячи із періоду, визначеного відповідно до положень пункту 2.5 Методики, у межах трьох років, із відповідним визначенням коефіцієнта потужності та її розміру, а також цілодобового режиму роботи позивача з урахуванням характеру встановлених в акті порушень.

У пункті 67 постанови Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 вказано, що нарахування вартості недоврахованої електричної енергії, рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, не є оперативно-господарською санкцією.

З огляду на таку правову позицію, суд відхиляє аргументи позивача щодо неправомірного визначення відповідачем вартості недоврахованої електроенергії з урахуванням суми ПДВ, оскільки вартість недоврахованої електроенергії є платою за поставлену електричну енергію, отримувати цю плату повинен відповідач, як оператор системи розподілу, а не постачальник електроенергії.

Суд вважає за необхідне закрити провадження у справі в частині позовної вимоги про скасування рішення відповідача, на підставі акта про порушення № 121187 від 19.02.2019 щодо нарахування позивачу вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп., на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України, за відсутністю предмету спору, оскільки відповідач скасував таке нарахування, що підтверджується витягом з протоколу засідання комісії з розгляду спірних питань по комерційному обліку, дотриманню договірних величин та актах про порушення від 13.12.2019 № 50 (т. 2, а.с. 49).

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За встановлених обставин, суд вважає, що акт про порушення № 121187 від 19.02.2019 відповідає вимогам ПРРЕЕ, а розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії відповідає вимогам Методики, у зв"язку з чим позовні вимоги про скасування рішення відповідача, оформлене протоколом № 81 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 121187 від 19.02.2019, щодо нарахування позивачу вартості необлікованої електричної енергії у сумі 5 364 754 грн. 55 коп. не підлягають задоволенню; провадження у справі в частині позовних вимог про скасування рішення відповідача щодо нарахування позивачу вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп. підлягає закриттю.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати позивача зі сплати судового збору у розмірі 1 921 грн. 00 коп. (за позовну вимогу про скасування рішення відповідача, оформлене протоколом № 81 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 121187 від 19.02.2019, щодо нарахування позивачу вартості необлікованої електричної енергії у сумі 5 364 754 грн. 55 коп.) покладаються на позивача.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття провадження у справі.

Однак, позивач з клопотанням про повернення судового збору у розмірі 1 921 грн. 00 коп. (за позовну вимогу про скасування рішення відповідача щодо нарахування позивачу вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.) до суду не звертався, у зв"язку з чим суд вважає за необхідне роз`яснити, що сума сплаченого судового збору повертається з Державного бюджету України за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, п. 2 ч. 1 ст. 231, ст.ст. 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Закрити провадження у справі в частині позовних вимог про скасування рішення Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", на підставі акта про порушення № 121187 від 19.02.2019 щодо нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю "Штурман" вартості необлікованої (реактивної) електричної енергії у сумі 334 737 грн. 10 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Повне рішення складено 09.06.2020

Суддя І.А. Рудь