УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

15.06.2020Справа № 910/8167/20
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк"

до: 1. Держави в особі Кабінету Міністрів України,

2. Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк",

3. Голови Наглядової ради Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" ОСОБА_2

про визнання договору недійсним,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшов позов Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до Держави в особі Кабінету Міністрів України, Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", Голови Наглядової ради Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" ОСОБА_2 про визнання недійсним цивільно-правового договору (контракту), укладеного між Кабінетом Міністрів України з ОСОБА_2 на виконання обов`язків Голови Правління АТ КБ "Приватбанк".

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Положеннями статті 20 Господарського кодексу України та статті 16 ЦК України визначені способи захисту прав і законних інтересів суб`єктів господарювання.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Суд зазначає, що за загальним правилом (ч. 1 ст. 5 ГПК України) суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Зазначене слід розуміти так, що суд захищає права, свободи та інтереси осіб у спосіб, який прямо передбачено нормою матеріального права або договором.

При цьому позивач, обираючи спосіб захисту, який він просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів, може обирати між декількома способами захисту (передбаченими законом або договором), якщо це не заборонено законом.

Якщо ж законом або договором не передбачено способу захисту, який би ефективно захищав права, свободи чи інтереси позивача, суд може захистити їх у спосіб, що не суперечить закону (ч. 2 ст. 5 ГПК України).

Наведене з урахуванням положень ч. 1 ст. 2 ГПК України означає, що спосіб захисту, який позивач може обрати, а суд застосувати при здійсненні судочинства, у будь-якому випадку має бути ефективним, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням, дає змогу забезпечити реальне поновлення у порушених правах.

Отже, обираючи спосіб захисту, позивач насамперед повинен перевірити, чи не передбачає закон або договір ефективного способу захисту.

Якщо спосіб захисту законом або договором передбачено, позивач повинен обрати саме цей спосіб.

При цьому, суд також звертає увагу, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.

У прохальній частині позову позивачем викладено, зокрема, таку вимогу: визнати недійсним цивільно-правовий договір (контракт), укладений між Кабінетом Міністрів України з ОСОБА_2 на виконання обов`язків Голови Правління АТ КБ "Приватбанк".

Однак, суд зазначає, що всупереч наведеному вказана позовна вимога викладена позивачем не чітко, оскільки не зазначено номер такого договору (у разі наявності) та дату його укладення.

Відповідно до вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з ч. 2 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, на момент винесення даної ухвали місцезнаходженням Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (відповідач-2) є адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д.

Проте, як вбачається з наявної в матеріалах позову накладної UA10053922, копію позовної заяви та доданих до неї документів позивачем було надіслано відповідачу-2 лише на адресу для листування.

Крім того, як вбачається з наявної в матеріалах позову накладної UA10053924, копію позовної заяви та доданих до неї документів позивачем було надіслано відповідачу-3 також лише на адресу для листування. При цьому, позивач сам вказав у позові адресу місцезнаходження особи відповідача-3, відмінну від адреси для листування.

Разом з тим, як вбачається з накладних, доданих до позову, на адреси відповідачів була надіслана позовна заява з додатками на 48-ми аркушах. Проте, переліку таких додатків у накладних не наведено, що позбавляє суд можливості перевірити відповідність надісланих відповідачам документів тим, що подані до господарського суду.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що позивачем не виконано належно п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 2-5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Приписами статті 91 Господарського процесуального кодексу України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так, у позові позивач з-поміж іншого зазначає, що в березні 2019 Кабінет Міністрів України призначив громадянку Шерон Іскі Головою Наглядової Ради Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", уклавши з нею відповідний цивільно-правовий (договір) контракт на виконання обов`язків, що відповідають її посаді.

Водночас, докази на підтвердження зазначеної обставини відсутні серед доданих до позову матеріалів.

Отже, суд доходить висновку, що позивачем не виконано ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище, вказана позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви, що містить конкретний зміст позовної вимоги із зазначенням номеру договору (у разі наявності) та дату його укладення; докази направлення позовної заяви з додатками із зазначенням їх переліку на адреси місцезнаходження відповідачів-2,3; докази направлення додатків до позову із зазначенням їх переліку на адресу відповідача-1; докази на підтвердження того, що в березні 2019 Кабінет Міністрів України призначив громадянку Шерон Іскі Головою Наглядової Ради Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", уклавши з нею відповідний цивільно-правовий (договір) контракт на виконання обов`язків, що відповідають її посаді.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко