ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.06.2020 р. справа № 914/1392/20

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Дніпропроект», Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-будівельна компанія «Галичина», м.Львів

про стягнення 138689,64 грн

ВСТАНОВИВ

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Дніпропроект» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-будівельна компанія «Галичина» про стягнення 138689,64 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд дійшов висновку про необхідність залишити її без руху з огляду на таке.

Як передбачено п.п.3, 4 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У вступній частині позовної заяви позивач зазначає, що ціна позову дорівнює 125286,98 грн, проте в тексті позовної заяви, як і в доданому до заяви розрахунку суми позову, вказує на існування таких сум заборгованості: 65908,25 грн пені, 6873,14 грн 3% річних та 135491,76 грн штрафу, що в сукупності складає 208273,15 грн, а в прохальній частині позовної заяви просить суд стягнути з відповідача 65908,25 грн пені, 6873,14 грн 3% річних та 65908,25 грн штрафу (всього 138689,64 грн).

Існування таких розбіжностей між сумами, заявленими до стягнення та зазначеними у позовній заяві і додатку до неї, є неприпустимим, а в суду у випадку прийняття такої позовної заяви до розгляду буде відсутня можливість встановити фактичні позовні вимоги позивача, в межах яких здійснюється вирішення спору, та визначити дійсний розмір заборгованості за договором.

В силу вказівки п.9 ч.3 ст.162 Кодексу, позовна зава повинна містити і попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Таку ж норму містить і ч.1 ст.124 ГПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В позовній заяві позивач вказав, що судові витрати, понесені ним, складаються з судового збору у сумі 3125 грн.

Суд не може розцінювати дане твердження відповідача як таке, що містить посилання на попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, з огляду на те, що в такому розрахунку мають бути відображені не тільки вже понесені витрати, а й такі, які позивач потенційно може понести у зв`язку із розглядом справи.

Отже, суд вважає, що позивачем не дотримано вимог Господарського процесуального кодексу України щодо правильного зазначення ціни позову та змісту позовних вимог, надання попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Водночас Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», (який набрав чинності 02.04.2020 р.) розділ X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України було доповнено пунктом 4 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

З огляду на вищенаведене, відповідно до вказаних норм ГПК України позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачеві спосіб і строк для усунення недоліків.

При цьому суд роз`яснює позивачеві, що, за можливості, він не позбавлений права усунути недоліки поданої ним позовної заяви у строк, менший, ніж строк встановленого Кабінетом Міністрів України карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ст.ст. 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали (але не швидше закінчення дії на території України карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби COVID-19), для усунення допущених недоліків шляхом надання суду:

несуперечливих відомостей про ціну позову, зміст позовних вимог, точні суми, про стягнення яких позивач просить суд, та обґрунтованого розрахунку таких сум;

попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

У випадку невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та оскарженню не підлягає.

Суддя Гоменюк З.П.