ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2020 р. Справа№ 911/1525/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Скрипки І.М.

Тищенко А.І.

секретар судового засідання: Білоус О.О.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 26.05.2020,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 (повний текст складено 19.08.2019)

у справі №911/1525/18 (суддя Шевчук Н.Г.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон»

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю «Моріон» (далі, позивач або ТОВ «Моріон») звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі, відповідач або ПрАТ «Київобленерго») про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що викладений у рішенні комісії відповідача висновок про порушення позивачем (споживачем) Правил користування електричною енергією, які полягали у пошкодженні пломби енергопостачальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника (пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби), є необґрунтованим, оскільки суперечить фактичним обставинам, що існували на час складання представниками відповідача акта про порушення №К034194 від 21.03.2017, а прийняте комісією рішення про донарахування, оформлене протоколом №299 від 27.06.2018, є протиправним, оскільки воно ґрунтується на помилковому висновку про порушення позивачем Правил користування електричною енергією.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 позов задоволено повністю.

Скасовано рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду акту про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018.

Присуджено до стягнення з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон» судовий збір 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн 00 коп.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд зазначив, що у матеріалах справи відсутні докази беззастережної вини позивача у пошкодженні пломби. У свою чергу відповідач, спираючись лише на візуальний огляд пломби «CARAT» №70249145, був впевнений у наявності пошкоджень та не погодився з висновком першого експертного дослідження і передав її на повторне дослідження, а потім заявив клопотання про призначення експертизи судом, згідно якої встановити час пошкодження пломби неможливо. Також суд дійшов висновку, що відповідачем було неправильно здійснено розрахунок вартості безобліково спожитої електроенергії, оскільки невірно вказано коефіцієнт використання електрообладнання Кв = 0,75, який застосовується за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складання переліку струмоприймачів, у той час, як в акті про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017 про такий недопуск не зазначено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, 06.09.2019 (про що свідчить відбиток вхідного штемпелю Господарського суду Київської області), Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон» про скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення №К034194 від 21.03.2017, яке оформлено протоколом №299 від 27.06.2018, відмовити в повному обсязі.

Узагальнені доводи апеляційної скарги відповідача зводяться до наступного:

- згідно пункту 3.3. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996 (у редакції станом на дату складення акту про порушення), відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені;

- акт про порушення Правил користування електричною енергією №К034194 від 21.03.2017 складений у відповідності до пункту 6.41. вказаних Правил;

- приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд не врахував всіх наявних у матеріалах справи доказів та прийняв рішення на основі лише одного із доказів - суперечливого висновку експертного дослідження №156П від 18.08.2017, знехтувавши іншими доказами, в яких чітко вказується на вину позивача в порушенні Правил користування електричною енергією, зокрема, висновком експерта за результатами проведення комплексного трасологічного та електромеханічного дослідження №20749/17-31 від 03.03.2018, проведеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України, та висновком експерта за результатами проведення судової трасологічної експертизи №25663 від 28.05.2019, проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса;

- висновки суду першої інстанції щодо неправильно здійсненого розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії є помилковими, оскільки позивачем не було надано можливості представникам відповідача зробити заміри по максимальному навантаженні всіх наявних струмоприймачів, а тому відповідачем згідно пункту 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, було обґрунтовано застосовано при розрахунку коефіцієнт використання електрообладнання Кв = 0,75.

Узагальнені доводи та заперечення позивача на апеляційну скаргу

07.10.2019 від позивача через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу відповідача, у якому позивач просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене рішення суду залишити без змін. Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, позивач наголосив, що у матеріалах справи наявні різні висновки експертів, які суперечать один одному, та, враховуючи, що до пломби мали доступ працівники відповідача та три експерти, встановити, хто та коли зробив пошкодження неможливо, оскільки для цього відсутні науково-обґрунтовані методики. Також позивач зазначає, що пунктом 2.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, передбачено, що величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W, кВт/год) визначається за формулою: W доб = Р доб х t х Кв, при цьому, зокрема, Кв (коефіцієнт використання струмоприймачів) за умови згоди сторін вибирається рівним К = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним К = 0,75. За твердженнями позивача він не створював жодних перешкод для працівників відповідача, а тому застосування останнім коефіцієнту 0,75 є безпідставним та призвело до значного завищення вимог до позивача.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2019 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Михальської Ю.Б., суддів: Скрипки І.М., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2019 у справі №911/1525/18 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18; призначено справу до розгляду на 22.10.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2019 зупинено апеляційне провадження у справі №911/1525/18 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17. Зобов`язано сторони повідомити Північний апеляційний господарський суд про результати розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17, надати відповідні процесуальні документи.

Зупиняючи провадження у справі, суд апеляційної інстанції зазначив, що правовідносини у даній справі №911/1525/18 та у справі №910/17955/17 за характером спору та сферою правового регулювання є подібними. Висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №910/17955/17 (щодо можливості судового розгляду у порядку господарського судочинства спору про визнання недійсним [скасування] рішення комісії постачальника електричної енергії з розгляду акту [актів] порушень Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом [як ефективного способу захисту прав]), має суттєве значення для вирішення спору в даній справі, враховуючи остаточність постанови Верховного Суду.

04.02.2020 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, мотивоване тим, що постановою Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №910/17955/17 касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишено без задоволення, а постанову Північного апеляційного господарського суду від 02 квітня 2019 року у справі №910/17955/17 - без змін.

Згідно висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №910/17955/17, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.02.2020 поновлено апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18; розгляд справи №911/1525/18 призначено на 10.03.2020.

10.03.2020 скаржник подав через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване відсутністю представника по даній справі та неможливістю забезпечити присутність інших представників через їх зайнятість в інших судових процесах.

У судове засідання, призначене на 10.03.2020, з`явився представник позивача, який заперечував щодо задоволення клопотання скаржника про відкладення розгляду апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.03.2020 клопотання Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про відкладення розгляду справи задоволено, розгляд справи №911/1525/18 відкладено на 24.03.2020.

Враховуючи постанову Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215), якою в період з 12 березня по 3 квітня 2020 року в Україні запроваджено карантин через спалах у світі коронавірусу COVID-19, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2020 повідомлено учасників справи №911/1525/18, що судове засідання з розгляду апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18, призначене на 24.03.2020, не відбудеться, а про дату та час наступного судового засідання у справі №911/1525/18 учасники справи будуть повідомлені додатково ухвалою суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 року №291 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 та продовжено запроваджений карантин до 11.05.2020.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2020 призначено до розгляду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 на 26.05.2020.

У судовому засіданні 26.05.2020 судом було оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Явка представників сторін

У судове засідання, призначене на 26.05.2020, з`явилися представники позивача та відповідача.

Представники позивача заперечували проти доводів апеляційної скарги, просили оскаржене рішення суду про задоволення позову залишити без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нове рішення, яким у позові відмовити.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Постачання електричної енергії Товариству з обмеженою відповідальністю «Моріон» здійснювалось відповідачем за Договором №914 про постачання електричної енергії №220010279 від 05.10.2015 (далі, Договір), відповідно до умов якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші оплати за умовами цього договору.

Сторони погодили, що під час виконання умов договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (пункт 2.1. Договору).

Облік спожитої електричної енергії здійснювався приладом обліку -електролічильником НІК 2301 АП3, 2011 року, заводський номер 0535079, що сторонами не заперечувалось.

21.03.2017 уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» за участю уповноваженого представника (директора) ТОВ «Моріон» було проведено перевірку об`єкту електропостачання позивача за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Завокзальна, будинок 33, та було виявлено порушення, про що складено акт про порушення №К034194 (далі, акт №К034194; том 1, а.с. 109-110).

В акті №К034194 зазначено, що споживач порушив пункт 6.40. Правил користування електричною енергією - пошкоджена пломба енергопостачальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника; пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби.

В акті вказано, що пломба була вилучена, поміщена в сейф-пакет, який опломбований пломбою №11273102, прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований №11473102, та вилучений представниками енергопостачальника.

В акті вказано, що неможливо визначити потужність у зв`язку з відсутністю паспортних даних струмоприймачів у споживача, споживач не надав можливість зробити заміри при максимальному навантаженні всіх наявних струмоприймачів; повідомлено споживача про необхідність з`явитись на комісію щодо розгляду актів про порушення, яка буде проводити засідання 05.04.2017.

Про вилучення пломби складений акт тимчасового вилучення до акту про порушення №К034194 від 21.03.2017 (том 1, а.с. 27), з якого вбачається, що у приміщенні позивача вилучено пломбу «Carat» №70249145 та поміщено її до сейф пакету № 11273102 .

Акт №К034194 підписаний трьома представниками ПрАТ «Київобленерго», представник споживача від підпису відмовився, про що є відмітка в цих актах.

В акті зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 05.04.2017 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1А о 10 год. 00 хв.

Відповідачем також було направлене позивачу запрошення №06/280/2862 від 29.03.2017 на засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017, яке відбудеться 05.04.2017 о 10:00.

Як зазначає відповідач, 05.04.2017 у приміщенні ПрАТ «Київобленерго» за участю представника позивача відбулось засідання комісії по розгляду акту №К034194.

У подальшому за замовленням відповідача Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром було проведено дослідження полімерної пломби «Carat» №70249145. За результатами дослідження даною експертною установою було надано висновок №159П від 18.08.2017 (том 1, а.с. 72-75), згідно якого пломба «Carat» №70249145 повторно не переопломбовувалась, слідів дії стороннього предмету та порушень цілісності пломби не виявлено.

Відповідач зазначає, що отримавши вказаний висновок експерта, маючи сумніви у його правильності, з метою підтвердження або спростування факту порушення позивачем Правил користування електричною енергією, направив полімерну пломбу «Carat» №70249145 для проведення трасологічного дослідження до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яким за результатами проведення судової трасологічної експертизи надано висновок експерта №20749/17-31 від 03.03.2018. За результатами дослідження даною експертною установою встановлено, що пломба «CARAT» №70249145 піддавалась розкриттю та повторному опломбуванню (закриванню) (том 1, а.с. 32-39).

Листом №06/280/3850 від 25.05.2018 відповідач запросив позивача на засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією №К034194 від 21.03.2017, яке відбудеться 27.06.2018 о 10:00.

27.06.2018 за результатами розгляду комісією відповідача акту про порушення Правил користування електричною енергією №К034194 від 21.03.2017 ПрАТ «Київобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії №299 (далі, Рішення; том 1, а.с. 28-29), відповідно до якого на підставі пункту 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії та пункту 2.1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживачу нараховано оперативно-господарську санкцію за виявлене порушення: за 167 днів (період з 06.10.2016 по 21.03.2017) обсяг необлікованої електричної енергії нараховано 56112 кВт*год, що становить 117 478,37 грн.

Як слідує з Рішення, підставою для донарахування стали зазначені у акті №К034194 порушення: пошкодження пломби енергопостачальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника. Пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби.

Звертаючись до суду із позовом у даній справі, свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що наявність порушень позивачем Правил користування електричною енергією, про які вказано в акті №К034194, відповідачем не доведено. Позивач зазначає, що факт пошкодження пломби електропостачальної організації саме позивачем жодним доказом не доведено; висновок експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №20749/17-31 від 03.03.2018 не може вважатись належним доказом пошкодження пломби «CARAT» №70249145, оскільки у висновку експертного дослідження Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №159П від 18.08.2017 за результатами дослідження цієї ж пломби вказано, що пломба повторно не переопломбовувалась, слідів стороннього предмету та порушень цілісності пломби не виявлено; пломба могла бути пошкоджена в період між датою її вилучення та часом проведення другого експертного дослідження; відповідачем невірно визначено величину розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу та, відповідно, вартість необлікованої електричної енергії.

Отже, причиною виникнення спору у даній справі стало питання про наявність або відсутність підстав для скасування рішення ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом засідання комісії №299, за яким вирішено стягнути зі споживача 117 478,37 грн вартості необлікованої електричної енергії.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови, мотиви відхилення доводів апеляційної скарги

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог із наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції (частина 2 статті 217 Господарського кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Виходячи з правової природи та змісту укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії №914 від 05.10.2015, який відповідно до статей 173, 174 Господарського кодексу України і статей 11, 509 Цивільного кодексу України є належною підставою для виникнення у його сторін кореспондуючих прав і обов`язків, спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються нормами Закону України «Про електроенергетику» (чинного на час виникнення спірних правовідносин - дату складення акту про порушення), Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики №28 від 31.07.1996 (чинних на час виникнення спірних правовідносин; далі, ПКЕЕ), Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 (набрали чинності 19.04.2018 та були чинними станом на дату розгляду відповідачем акту про порушення та прийняття рішення, оформленого протоколом №299 від 27.06.2018; далі, ПРРЕЕ), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (чинною на час виникнення спірних правовідносин; далі, Методика).

За змістом статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» (чинного станом на дату виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією; інші правопорушення, передбачені законом.

Пунктом 14 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», який набрав чинності з 11.06.2017, передбачено, що правопорушенням на ринку електричної енергії є пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), на час виникнення спірних правовідносин (дату складення акту про порушення №К034194) було урегульовано ПКЕЕ (чинних на час виникнення спірних правовідносин; тут і далі - у відповідній редакції).

Відповідно до пункту 3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

У пункті 3.31. ПКЕЕ визначено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

За змістом підпунктів 9, 26 пункту 10.2. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Згідно частин 1, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом.

Як підтверджується матеріалами справи та не заперечувалось сторонами спору, на засобі обліку електричної енергії - електролічильнику НІК 2301 АП3, 2011 року, заводський номер 0535079, належному позивачу, було встановлено пломбу «Carat» №70249145.

Таким чином, ТОВ «Моріон» взяло на себе зобов`язання забезпечити охорону свого розрахункового приладу обліку разом з пломбами на цьому засобі обліку та, відповідно, несе відповідальність як за його цілісність, так і за наявність установлених пломб.

Згідно з пунктом 6.40. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Відповідно до пункту 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Колегією суддів встановлено, що перевірка на об`єкті позивача (деревообробний комбінат) за адресою: Київська область, місто Бориспіль, вулиця Завокзальна, будинок 33, за результатами якої складено акт про порушення №К034194 від 21.03.2017, яким встановлено порушення пункту 6.40. ПКЕЕ (пошкоджена пломба електропередавальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника, пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби), була проведена уповноваженими представниками постачальника електричної енергії - працівниками ПрАТ «Київобленерго» у складі трьох осіб (інспектором Жданюком А.В., посвідч. №1441; інспектором Бабаєвим В.М., посвідч. №1745; старшим інспектором Гончаровим Є.О., посвідч. №1434) за участю представника споживача - директора ТОВ «Моріон» Шелудько Ю.В., а також співвласника Прасола В.М.

В акті вказано, зокрема, що неможливо визначити потужність у зв`язку з відсутністю паспортних даних струмоприймачів у споживача, споживач не надав можливість зробити заміри при максимальному навантаженні всіх наявних струмоприймачів.

Директор споживача Шелудько Ю.В. зауважень до складення акту №К034194 від 21.03.2017 не надав, від підпису акту відмовився, мотивів своєї відмови від підписання в акті не зазначив.

Судом встановлено, що акт №К034194 від 21.03.2017, який у зв`язку з відмовою споживача від його підписання був підписаний трьома представниками енергопостачальної організації, оформлено у відповідності до вимог пункту 6.41. ПКЕЕ. В акті зафіксовано зміст виявленого порушення із посиланням на відповідний пункт ПКЕЕ.

В акті вказано, що пломба була вилучена, поміщена в сейф-пакет, який опломбований пломбою №11273102, прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований №11473102, та вилучений представниками енергопостачальника. Про вилучення пломби складений акт тимчасового вилучення до акту про порушення №К034194 від 21.03.2017, з якого вбачається, що у приміщенні позивача вилучено пломбу «Carat» №70249145 та поміщено її до сейф пакету №11273102.

За змістом пункту 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Так, в акті №К034194 від 21.03.2017 було зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 05.04.2017 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1А о 10 год. 00 хв., на яке позивача було додатково запрошено листом №06/280/2862 від 29.03.2017.

Згідно пункту 2.1. Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Із матеріалів справи вбачається, що за замовленням відповідача Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром було проведено дослідження полімерної пломби «Carat» №70249145. За результатами дослідження даною експертною установою було надано висновок №159П від 18.08.2017 (том 1, а.с. 72-75), згідно якого пломба «Carat» №70249145 повторно не переопломбовувалась, слідів дії стороннього предмету та порушень цілісності пломби не виявлено.

Водночас, у матеріалах справи також наявний висновок експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження №20749/17-31 від 03.03.2018 (том 1, а.с. 32-39), наданий експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яке було проведене також за замовленням відповідача. Як пояснив суду відповідач, повторне експертне дослідження було проведене у зв`язку із наявністю у ПрАТ «Київобленерго» сумнівів у правильності висновку №159П від 18.08.2017 та з метою підтвердження або спростування факту порушення позивачем Правил користування електричною енергією.

Враховуючи наявність у матеріалах справи двох протилежних за змістом експертних висновків, місцевим господарським судом за клопотанням відповідача ухвалою від 01.10.2018 було призначено судову експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

На вирішення судової експертизи поставлені наступні питання:

1) Чи проводилось повторне опломбування (переопломбування), чи не порушувалась цілісність, чи є пошкодження, чи є сліди впливу стороннім предметом на пломбу «CARAT» №70249145 з метою її відкриття або переопломбовування? Якщо так, то в який період часу були нанесені такі пошкодження та/або повторне опломбування?

2) Чи могли з`явитись пошкодження або злами в пломбі «CARAT» №70249145, якщо такі є, внаслідок втручання або впливу на пломбу споживачем чи іншими особами?

3) Чи могла пломба «CARAT» №70249145 бути пошкоджена у сейф-пакеті під час транспортування чи під час розкриття/закриття даного сейф пакету?

За результатами проведення судової трасологічної експертизи експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України наданий висновок №25663 від 28.05.2019 (том 1, а.с. 154-158).

За результатами вказаного дослідження експертом у висновку №25663 від 28.05.2019 встановлено по першому питанню, що пломба «CARAT» №70249145, надана на дослідження, має сліди розкриття та повторного навішування (пере опломбування); на її деталях є сліди та пошкодження, утворені в результаті дії стороннього предмету (-ів). Встановити, в який період часу були утворені пошкодження та сліди на пломбі, не представляється можливими у зв`язку з відсутністю для цього науково-обгрунтованих методик. Друге питання не вирішувалося з огляду на те, що таке питання передбачає встановлення факту здійснення конкретних дій споживачем або іншими особами, що не входить до компетенції експерта-трасолога. По третьому питанню експерт зазначив, що сліди та пошкодження на наданій пломбі не характерні для слідів, утворених в результаті транспортування або розкриття/закриття сейф-пакету з пломбою.

Отже, за результатами проведеної у справі судової експертизи експертом було підтверджено факт порушення цілісності пломби «CARAT» №70249145, встановлено, що остання містить сліди розкриття та повторного навішування (пере опломбування); на її деталях є сліди та пошкодження, утворені в результаті дії стороннього предмету (-ів).

Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частин 6,7 статті 98 Господарського процесуального кодексу України у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» зазначається, що при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати:

- чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи;

- чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі;

- компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень;

- достатність поданих експертові об`єктів дослідження;

- повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним;

- узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи;

- обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Колегія суддів, дослідивши наданий експертом ХНДІСЕ висновок №25663 від 28.05.2019, зазначає про те, що останній не викликає сумнівів у його правильності, оскільки останній узгоджується із наявними матеріалами справи та відповідає вимогам чинного законодавства і вищенаведеним критеріям.

Таким чином, наявність порушень пункту 6.40. ПКЕЕ, про які зазначено відповідачем в акті про порушення (пошкоджена пломба енергопостачальної організації, яка встановлена на клемній кришці лічильника; пломба має сліди механічного впливу, тріщини, пошкодження корпусу пломби), підтверджується матеріалами справи.

Посилання позивача в обґрунтування своїх позовних вимог на неможливість встановлення із матеріалів справи обставин стосовно того, хто та коли зробив пошкодження пломби на приладі обліку, належному ТОВ «Моріон, колегією суддів відхиляються, оскільки, по-перше, саме позивач в силу вищенаведених положень пунктів 3.3., 10.2. ПКЕЕ є відповідальним за їх збереження, а відтак і несе відповідальність за допущені порушення, що передбачено законодавством та умовами договору, а по-друге, висновком експертизи ХНДІСЕ підтверджено, що сліди та пошкодження на наданій пломбі не характерні для слідів, утворених в результаті транспортування або розкриття/закриття сейф-пакету з пломбою. Крім того, як уже зазначалося вище, директор позивача, який був присутній при складенні акту про порушення, не вказав в останньому жодних зауважень стосовно виявлених порушень.

27.06.2018 за результатами розгляду комісією відповідача акту про порушення Правил користування електричною енергією №К034194 від 21.03.2017 ПрАТ «Київобленерго» було прийнято рішення, оформлене протоколом засідання комісії №299, відповідно до якого на підставі пункту 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії та пункту 2.1.2. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживачу нараховано оперативно-господарську санкцію за виявлене порушення: за 167 днів (період з 06.10.2016 по 21.03.2017) обсяг необлікованої електричної енергії нараховано 56112 кВт*год, що становить 117 478,37 грн.

Колегія суддів зазначає, що ПКЕЕ втратили чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018, згідно якої з 19.04.2018 набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ).

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ, з посиланням на який відповідно до протоколу засідання комісії №299 від 27.06.2018 за результатами розгляду акту про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017, відповідачем прийняте оскаржуване позивачем рішення, встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2.1. Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

За змістом пункту 2.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W, кВт · год) визначається за наступною формулою: W доб = Р доб х t х Кв, де, зокрема, Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів.

Вирішуючи спір щодо правомірності рішення постачальника електричної енергії про проведення нарахування вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, суди мають дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення, а також перевірити правильність визначення енергопостачальником розміру такого нарахування відповідно до вимог Методики.

Колегією суддів при вирішенні спору встановлено обставини вчинення позивачем правопорушення у сфері електроенергетики, а саме, порушення цілісності пломб енергопередавальної організації, встановлених на приладі обліку електричної енергії позивача, що є підставою відповідно до підпункту 1 пункту 2.1 Методики для проведення позивачу нарахування вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, за формулою, встановленою у пункті 2.5. Методики.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні зазначив, що згідно підпункту «в» пункту 2.5. Методики, на підставі якого відповідачем проведено розрахунок, встановлено, що Кв (коефіцієнт використання струмоприймачів), за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,5, а у разі не досягнення такої згоди та за умови не допуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складання переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Кв = 0,75.

Місцевий господарський суд, взявши до уваги доводи позивача, дійшов висновку, що оскільки в акті про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017 не зазначено про недопуск споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складання переліку струмоприймачів, застосування при розрахунку Кв = 0,75 є безпідставним.

Колегія суддів, натомість, відхиляє зазначені твердження позивача, оскільки, як вбачається із акту про порушення ПКЕЕ №К034194 від 21.03.2017, відповідачем зазначено, що неможливо визначити потужність у зв`язку з відсутністю паспортних даних струмоприймачів у споживача, споживач не надав можливість зробити заміри при максимальному навантаженні всіх наявних струмоприймачів.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю згоди сторін та враховуючи той факт, що позивачем не було надано можливості представникам відповідача зробити заміри по максимальному навантаженні всіх наявних струмоприймачів, при розрахунку оперативно-господарської санкції відповідачем було правомірно застосовано коефіцієнт використання струмоприймачів Кв = 0,75.

Отже, розрахунок відповідача є правильним, відповідає умовам договору та положенням Методики.

Таким чином, місцевий господарський суд, приймаючи оскаржуване рішення, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення вимог позивача про скасування рішення відповідача, яке оформлене протоколом засідання комісії №299 від 27.06.2018.

При вирішенні даного спору судом апеляційної інстанції відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України враховані висновки Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладені у постановах від 05.02.2020 у справі №927/179/18 та від 11.02.2020 у справі №908/482/19.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно частин 1, 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Пунктом 2 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Частиною 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, за результатами апеляційного перегляду справи, встановила, що судом першої інстанції при прийнятті оскарженого рішення не було надано оцінку всім наявним у матеріалах справи доказам, у результаті чого місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку щодо прав та обов`язків сторін спірних правовідносин.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд доходить висновку, що доводи, викладені скаржником у апеляційній скарзі, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в апеляційному порядку, у зв`язку з чим оскаржене рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснено у відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 2 частини 1 статті 275, статтями 277, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 задовольнити.

Рішення Господарського суду Київської області від 08.08.2019 у справі №911/1525/18 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Моріон» (08300, Київська область, місто Бориспіль, вулиця Завокзальна, будинок 33, ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вулиця Київська, будинок, 2-Б, ) 2 643 (дві тисячі шістсот сорок три) грн 00 коп. судового збору за подання апеляційної скарги.

Видати наказ. Видачу наказу відповідно до вимог процесуального законодавства доручити Господарському суду Київської області.

Матеріали справи №911/1525/18 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 04.06.2020.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді І.М. Скрипка

А.І. Тищенко