УХВАЛА

м. Київ

27.05.2020Справа № 910/9928/19

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., за участі секретаря судового засідання Рєпкіної Ю. Є., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

за позовом Департаменту автомобільних доріг Міністерства регіонального розвитку та інфраструктури Грузії

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

за участі третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво "Альтком"

за участі третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національний банк Грузії

про стягнення 18 388 910,51 Євро, що станом на 25.07.2019 за курсом НБУ становить 522 707 686,69 грн,

Представники учасників процесу згідно протоколу від 27.05.2020

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року Департамент автомобільних доріг Міністерства регіонального розвитку та інфраструктури Грузії (далі - позивач, Департамент) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (далі - відповідач, Банк) про визнання права користування та визнання договору про стягнення 18 388 910,51 Євро, що станом на 25.07.2019 за курсом НБУ становить 522 707 686,69 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані настанням гарантійного випадку за банківською гарантією № GA/13/2106/SS від 12.12.2013, що за твердженнями позивача, є підставою для здійснення виплати гарантійного платежу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в справі № 910/9928/19, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляхове будівництво " Альтком", підготовче засідання призначено на 06.09.2019 та встановлено строки для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив та інших доказів.

Ухвалою від 26.02.2020 відмовлено у задоволенні клопотань відповідача про витребування доказів, поданих до суду 15.01.220 та 26.02.2020, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 18.03.2020.

У зв`язку з перебуванням судді Джарти В. В. на лікарняному судове засідання 18.03.2020 не відбулося.

Ухвалою від 13.04.2020 розгляд справи № 910/9928/19 по суті в судовому засіданні призначено на 29.04.2020.

27.04.2020 до канцелярії суду представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю дотримання карантинних заходів, введених постановами Кабінету Міністрів України, з урахуванням рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, а також листа Ради суддів України від 16 березня 2020 року 9/рс-186/20.

Ухвалою від 29.04.2020 у зв`язку з неявкою представника відповаідача розгляд справи по суті було відкладено на 27.05.2020.

27.05.2020 безпосередньо перед початком судового засідання представником відповідача до канцелярії суду було подано клопотання про відкладення розгляду справи аналогічне за змістом та мотивуванням клопотанню від 27.04.2020.

У судове засідання 27.05.2020 для розгляду справи по суті прибули адвокати позивача та прросили суд розпочати розгляд справи по суті оскільки уповноважені представники позивача систематично ігнорують судові засіданні саме у даній справі, водночас відвідують інші судові засідання. Також адвокати позивача зазначили, що представник відповідача не позбавлений права приймати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції із застосуванням відповідного програмного забезпечення.

Судом було розпочато розгляд справи по суті, заслухано вступне слово позивача та, з огляду на неявку представника відаповідача, зачитано відзив на позовну заяву.

Відповідно до приписів статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Дослідивши матеріали справи, з метою дотримання процесуальних прав всіх учасників справи, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 8, 13, 14, 15 ГПК України та виконання завдань підготовчого провадження, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи по суті для надання відповідачу та третій особі можливості направлення уповноважених представників у судове засідання.

Водночас, суд звертає увагу учасників судового процесу, що в статті 43 ГПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до приписів статей 131, 132, 135 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходами процесуального примусу є, зокрема, штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу. У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, суд, з урахуванням конкретних обставин, стягує в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд, з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Керуючись статтями 74, 119, 120, 121, 177, 181, 183, 202 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи № 910/9928/19 по суті в судовому засіданні відкласти на 10.06.20 о 15:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 7 .

2. Викликати у судове засідання представників учасників справи, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 60 ГПК України. Явку представників позивача, відповідача та третьої особи визнати ОБОВ`ЯЗКОВОЮ!

3. Нагадати, що сторони відповідно до статті 192 ГПК України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

4. Ухвала набирає законної сили 27.05.2020 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ