ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

28.05.2020 Справа № 908/1283/20

м. Запоріжжя Запорізької області

Суддя Проскуряков К.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову від 23.05.2020 р.

За позовом: 1 - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

2 - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 )

До відповідачів:

1 - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» (71100, Запорізька область, м. Бердянськ, вул. Крилова, буд. 78, )

2 - Виконавчий комітет Бердянської міської ради в особі сектору державної реєстрації суб`єктів господарської діяльності управління економічного розвитку виконавчого комітету Бердянської міської ради (71100, Запорізька область, м. Бердянськ, пл. Єдності, буд. 2, )

про визнання недійсним рішення загальних зборів та рішення правління

ВСТАНОВИВ:

26.05.2020 р. до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява позивачів: 1 - ОСОБА_1 , 2 - ОСОБА_2 від 23.05.2020 р. (за вх. №1393/08-07/20 від 26.05.2020 р.) до відповідачів: 1 - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78», 2 - Виконавчий комітет Бердянської міської ради в особі сектору державної реєстрації суб`єктів господарської діяльності управління економічного розвитку виконавчого комітету Бердянської міської ради про визнання недійсним рішення загальних зборів та рішення правління.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2020 р., справу №908/1283/20 розподілено судді Проскурякову К.В.

Ухвалою суду від 28.05.2020 р. вказану позовну заяву на підставі п. 1 ч. 1 ст. 164, ст. 172 ГПК України залишено без руху.

Разом з позовної заявою до суду від позивачів - 1, 2 надійшла заява про забезпечення позову.

Згідно з Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2020 р. вказану заяву розподілено судді Проскурякову К.В.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову позивачі - 1, 2 посилаються на те, що ОСОБА_1 , до виконання рішення, оформленого Протоколом № 1 зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78 » від 18.01.2020 р. займав посаду голови вказаного ОСББ «Крилова 78». ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_4 , а отже в силу закону є членом ОСББ «Крилова 78». ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з вказаним позовом, оскільки вважають, що групою осіб самовільно, всупереч Порядку, встановленому Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», вчинено незаконні дій по скликанню та проведенню 18.01.2020 р. загальних зборів співвласників ОСББ «Крилова 78», по проведенню 18.01.2020 р. голосування співвласниками ОСББ «Крилова 78», по проведенню після 18.01.2020 р. письмового опитування серед співвласників ОСББ «Крилова 78», по відкликанню діючих членів та голови правління ОСББ «Крилова 78», по переобранню нових членів правління та голови ОСББ «Крилова 78», посаду котрого ОСОБА_1 займав до 13.02.2020 р.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вказують, щодо недійсності рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» щодо відкликання діючих членів правління та голови ОСББ «Крилова 78» та переобрання нових членів правління ОСББ «Крилова 78», що оформлені пунктом «З» (три) та пунктом « 4» (чотири) Протоколу № 1 зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» від 18.01.2020 р., та просять суд скасувати записи про проведення державної реєстрації змін на підставі пунктом «З» (три) та пунктом « 4» (чотири) Протоколу № 1 зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» від 18.01.2020 р.

Також просять суд визнати недійсним рішення правління співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» щодо обрання нового голови ОСББ «Крилова 78», що оформлене пунктом « 2» (два) протоколу правління № 3 від 09.02.2020 р., скасувавши запис про проведення державної реєстрації змін на підставі пункту « 2» (два) протоколу правління № 3 від 09.02.2020 р.

Позивачі - 1, 2 вважають, що підставами для вказаних вимог, є фальсифікація відомостей щодо голосування членів ОСББ, що внесенні до протоколу № 1 зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» від 18.01.2020 р. Отже, у разі задоволення позову, вказані рішення, що оформленні Протоколом № 1 зборів співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» від 18.01.2020 р. та протоколом правління № 3 від 09.02.2020 р. будуть скасовані. Однак, як стало відомо позивачам, діюче правління ОСББ «Крилова 78», усвідомлюючи протиправність та незаконність прийнятих рішень, з метою подальшого уникнення виконання рішення суду, щодо скасування вказаних рішень, бажає провести нові загальні збори, та змінити вже існуючих членів правління. Вказані дії призведуть до того, що рішення у цій справі у разі задоволення позову не можливо буде виконати, що утруднить (зробить неможливим) подальші дії позивачів щодо поновлення на посаді голови ОСББ. У зв`язку з викладеним, просять заборонити державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України проводити реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі, нотаріусам, іншим акредитованим та посадовим особам вчиняти/здійснювати/проводити реєстраційні дії відносно/щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78» вул. Крилова, 78, м. Бердянськ Запорізька область, 71100, код ЄДРОПУ 34028186, а саме реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь-яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, які стосуються зміни голови чи членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крилова 78».

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Відповідно до ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Частиною 4 статті 137 ГПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 3 вказаної постанови, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Отже, найдоцільніше вирішувати питання забезпечення позову на стадії попередньої підготовки справи до розгляду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Як передбачає ч. 4 ст. 137 ГПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Таким чином, аналіз приписів норм, які регулюють порядок та підстави вжиття заходів забезпечення позову, свідчить, що забезпечення позову є правом суду, що розглядає спір. Заходи по забезпеченню позову застосовується судом, виходячи з обставин справи та змісту заявлених позовних вимог. Вибір способу захисту забезпечення залежить від суті позовних вимог.

Згідно ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 74 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст. ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Оцінюючи надані заявником докази та запропоновані заходи забезпечення позову, суд виходить з того, що заходи до забезпечення позову застосовуються як гарантія реального виконання рішення суду. При цьому, у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд вважає, що запропоновані позивачем заходи забезпечення позову не відповідають вказаним вище ознакам.

Зокрема, з огляду на предмет позову, з ним пов`язані такі заходи забезпечення, які безпосередньо стосуються заборони відповідним особам здійснювати реєстраційні дії щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, а саме щодо відкликання діючих членів правління та голови ОСББ «Крилова 78», переобрання нових членів правління ОСББ «Крилова 78» на підставі виключно оспорюваного рішення зборів співвласників ОСББ «Крилова 78» від 18.01.2020 р. Однак, позивачі просять суд заборонити здійснювати в подальшому будь-які реєстраційні дії на підставі можливих невизначених (новостворених) інших рішень співвласників ОСББ з вказаного питання. Вказане означало б безпідставне втручання суду в діяльність керівних органів товариства (зборів учасників) і є неприпустимим. У випадку прийняття в майбутньому співвласниками вказаного ОСББ рішень щодо відкликання діючих членів правління та голови ОСББ «Крилова 78», переобрання нових членів правління ОСББ «Крилова 78», та наявності у зацікавлених учасників підстав для їх оспорювання такі рішення мають бути предметом окремого судового провадження, в межах якого і має розглядатися, за його наявності, відповідне клопотання про забезпечення позову щодо такого рішення.

Суд зазначає, що спір у цій справі стосується лише правовідносин станом на день прийняття спірних рішень на зборах співвласників ОСББ «Крилова 78», оформлених протоколами №1 від 18.01.2020 р., №3 від 09.02.2020 р. та можливе внесення змін до реєстру щодо відкликання діючих членів правління та голови ОСББ «Крилова 78», переобрання нових членів правління ОСББ «Крилова 78» у майбутньому не впливає на правову оцінку відносин сторін станом на вказані дати.

Жодних належних та допустимих доказів того, що на дату звернення з цим клопотанням зборами співвласників ОСББ «Крилова 78» після 18.01.2020 р. та 09.02.2020 р. приймалися б будь-які рішення щодо зміни членів правління та голови ОСББ, позивачами не надано. Також не надано доказів того, що ОСББ «Крилова 78» вживає заходи щодо проведення нових загальних зборів та зміни вже існуючих членів правління. Отже, доводи позивачів - 1, 2 в цій частині засновані лише на припущеннях.

Згідно з абз. 1 ч. 6, ч. 8 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову від 23.05.2020 р.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України, ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Керуючись ст. ст. 136 - 140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову від 23.05.2020 р. відмовити.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та відповідно до статті 255 ГПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Суддя К.В. Проскуряков

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з ч. 8. ст. 140 ГПК України ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржені в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції про забезпечення позову.

В ч. 1 ст. 256 ГПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.