ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

01.06.2020м. ДніпроСправа № 904/2729/20

за позовом виконувача обов`язків керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Світличної Ганни, 64-а) в інтересах держави в особі Тернівської міської ради (51500, Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Пушкіна, буд. 5А)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, бульвар Слави, буд. 5К)

про стягнення 231 597,72 грн. доходу, отриманого від безпідставно набутого майна

Суддя Бондарєв Е.М.

Без участі представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №04/42/3-849вих-20 від 15.05.2020 в інтересах держави в особі Тернівської міської ради про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" 231 597,72 грн. доходу, отриманого від безпідставно набутого майна за період з 07.05.2018 (дата складання договору оренди спірної земельної ділянки) по 05.11.2018 використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що предметом позову в цій справі є стягнення грошових коштів, належних до сплати за користування земельною ділянкою за звичайних умов (в разі оформлення договірних відносин відповідачем у встановленому порядку та строки), втім не сплачених відповідачем, що пов`язується із втратою Тернівською міською радою цього ж майна (грошових коштів). У даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, виступає Тернівська міська рада Дніпропетровської області, яка не вживає заходів щодо захисту інтересів держави порушених Товариством з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" у зв`язку з використанням нерухомого майна (земельної ділянки) без правовстановлюючих документів.

Також виконувач обов`язків керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області зазначає, що з метою виявлення підстав для вжиття заходів представницького характеру Павлоградською місцевою прокуратурою направлялись запити Тернівській міській раді Дніпропетровської області у яких описувались обставини можливого порушення земельного законодавства та ставилось питання щодо витребування необхідних для перевірки вищевказаних обставин документів, що підтверджується запитами від 25.02.2020 №04/42/3-319 вих-20 та від 15.04.2020 №04/42/3-645 вих-20, від 21.04.2020 №04/42/3-668 вих-20, від 27.04.2020 №04/42/3-1125-20. Однак, незважаючи на виявлені прокуратурою явні порушення вимог земельного законодавства України в частині стягнення доходу із Товариства з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт", Тернівська міська рада відповідні заходи, направлені на реальне забезпечення надходження грошових коштів до бюджету м. Тернівка Дніпропетровської області, безпідставно збережених відповідачем від використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, не вживала починаючи з 2018 року. Крім того, Тернівська міська рада неодноразово надавала Павлоградській місцевій прокуратурі документи, необхідні для вжиття заходів представницького характеру, визначених ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (листи від 13.12.2019 №2843/0/2-19, від 05.03.2020 №533/0/2-20).

Таким чином, бездіяльність Тернівської міської ради Дніпропетровської області протягом майже двох років з моменту виникнення спірних правовідносин позбавляє територіальну громаду м. Тернівка можливості залучити отримані грошові кошти для реалізації соціально-економічних і культурних програм територіальної громади м. Тернівка, а також створює ризик пропуску строку позовної давності, встановленого чинним законодавством для звернення до суду за захистом своїх майнових прав. Вищевказане підтверджує виключність наявності підстав, визначених ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах.

Виконувач обов`язків керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області зазначає, що неповернення Тернівській міській раді Дніпропетровської області безпідставно збережених коштів, у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,7483 га, кадастровий номер :01:036:0093, що здійснюється всупереч вимогам ст.206 Земельного кодексу України, ст.21 Закону України "Про оренду землі", п. 14.1.136 Податкового кодексу України, ст. 1212-1214 Цивільного кодексу України, порушує інтереси територіальної громади міста Тернівка Дніпропетровської області в особі Тернівської міської ради. Так, з моменту придбання у власність відповідачем об`єкту нерухомості (нежитлової будівлі) за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Харківська, 5 при тих обставинах, що попереднім землекористувачем Товариством з обмеженою відповідальністю "Фокус", договір оренди земельної ділянки було розірвано та зареєстровано відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" зобов`язане було вжити заходів, наслідком яких було б укладення договору оренди земельної ділянки, яка перебуває у її користуванні під нежитловою будівлею. При цьому, відповідач, хоч і звернувся до виконавчого комітету Тернівської міської ради із заявою про надання в оренду вищевказаної земельної ділянки, внаслідок чого, Тернівською міською радою прийнято рішення від 26.04.2018 №524-33/VІІ про передачу указаної земельної ділянки в оренду. Разом з тим, відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" договір оренди земельної ділянки уклав лише з 05.11.2018, тобто договірні правовідносини між сторонами виникли лише з указаного часу.

Таким чином з часу реєстрації права власності на нерухоме майно за Товариством з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" при обставинах припиненого речового права користування земельною ділянкою попередньому землекористувачеві Товариства з обмеженою відповідальністю "Фокус", у відповідача, як у нового власника нерухомого майна, розташованого по вул. Харківська, 5 у м. Тернівка Дніпропетровської області, виник й обов`язок укласти договір оренди та зареєструвати на підставі нього право оренди землі. Отже, відповідач як набувач нерухомого майна, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою в період з 05.02.2018 по 05.11.2018, за відсутності укладеного договору оренди земельної ділянки, збільшила вартість власного майна, а Тернівською міською радою втрачено належне їй майно (кошти від орендної плати), тобто має місце факт безпідставного збереження орендної плати відповідачем за рахунок коштів, належних Тернівській міській раді.

Ухвалою суду від 01.06.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/2729/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи.

Розглянувши матеріали справи, господарський суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі з огляду на наступне.

У зв`язку з необхідністю вирішення виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою у подібних правовідносинах.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07.11.2019 №912/2385/18 (провадження №12-194гс19) приймаючи дану справу до розгляду врахувала висновки Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 № 2-р/2017, від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019, від 20.06.2019 № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду).

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить різну судову практику з наведеного питання, посилаючись на постанови Верховного Суду у справах № 922/2901/17, № 927/246/18, № 925/650/18, № 923/560/18, №913/299/18, № 915/242/18, № 0440/6738/18, № 802/4083/15-а, № 924/1237/17, № 906/240/18, № 910/18770/17, № 924/1256/17, № 201/5279/16, № 372/1688/17-ц, № 448/764/17, №910/3486/18, № 441/702/19, № 441/821/19, № 626/482/19-ц, № 910/3486/18, № 924/1237/17, № 906/240/18.

Крім того, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

При цьому колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань. Зокрема, на постанови Верховного Суду № 927/246/18, № 916/2914/18, № 912/2529/18, № 916/641/18, №916/2914/18, 909/63/18, № 920//284/18 № 925/226/18, у яких позов прокурора був залишений без розгляду та № 923/560/18, № 909/569/18, № 924/1256/17, у яких у позові прокурора було відмовлено.

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором та ухвалою від 07.11.2019 прийняла до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019.

За приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі у цьому випадку зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи, що обставини справи №904/2729/20 щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором є подібними до обставин справи №912/2385/18, суд доходить висновку про необхідність зупинити провадження у справі №904/2729/20 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах, а саме, до закінчення розгляду справи №912/2385/18.

У такому випадку згідно з приписами пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Керуючись ст.ст. 227, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі №904/2729/20 за позовом виконувача обов`язків керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Тернівської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лофт Істейт" про стягнення 231 597,72 грн. доходу, отриманого від безпідставно набутого майна до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 01.06.2020 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.М. Бондарєв