ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2020 р. Справа№ 925/161/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Остапенка О.М.

суддів: Грека Б.М.

Сотнікова С.В.

за участю секретаря судового засідання: Добродзій Є.В.

представники учасників провадження у справі в судове засідання не з`явились

розглянувши апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ" на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року

у справі № 925/161/20 (суддя Довгань К.І.)

за заявою Публічного акціонерного товариства "Азот"

про забезпечення позову до подання позовної заяви

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у справі №925/161/20 заяву ПАТ "Азот" про забезпечення позову задоволено, заборонено ДП "СЕТАМ" вчиняти будь-які дії, пов`язані з продажем, реалізацією, проведенням електронних торгів чи будь-яким іншим відчуженням майна, а саме: нежитлового приміщення, розташованого за адресою: бульвар Шевченка, 249, м. Черкаси, яке належить ПАТ "Азот", до набрання законної сили рішенням у відповідній справі.

Не погоджуючись з вищезазначеною ухвалою місцевого господарського суду, ДП "СЕТАМ" звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у даній справі та прийняти нове рішення, яким у задоволенні заяви ПАТ "Азот" про забезпечення позову відмовити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді: Сотніков С.В., Копитова О.С.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2020 року апеляційну скаргу ДП "СЕТАМ" на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у справі №925/161/20 залишено без руху у зв`язку несплатою судового збору у встановленому законом розмірі та встановлено строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом 10 днів з дня отримання відповідної ухвали.

Відповідно до відомостей, які містяться на зворотньому поштовому повідомленні, уповноважена особа скаржника отримала копію вищезазначеної ухвали суду апеляційної інстанції 16.03.2020 року.

25.03.2020 року, згідно відомостей зазначених на конверті, тобто у встановлений судом строк, скаржником на виконання ухвали суду від 11.03.2020 року подано платіжне доручення про сплату судового збору у сумі 2102,00 грн.

Ухвалою суду від 31.03.2020 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою без призначення дати судового засідання у зв`язку із встановленням постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 на усій території України карантину з 12.03.2020 до 24.04.2020 та з урахуванням листа Ради суддів України від 16.03.2020 №9рс-186/20, яким рекомендовано встановити особливий режим роботи судів України на зазначений період.

Ухвалою суду від 13.04.2020 року призначено розгляд справи №925/161/20 на 30.04.2020 року за участю повноважних представників учасників провадження у справі.

У поданому через відділ документального забезпечення суду відзиві на апеляційну скаргу представник Приватного акціонерного товариства "Азот" (до 02.04.2020 року - Публічне акціонерне товариство "Азот") просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.

У зв`язку з перебуванням судді Копитової О.С. у відпустці, витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.04.2020 для розгляду справи № 925/161/20 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді: Сотніков С.В., Грек Б.М.

Ухвалою суду від 28.04.2020 вищевказаною колегією суддів прийнято до провадження справу №925/161/20 за апеляційною скаргою ДП "СЕТАМ" на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року.

Ухвалою суду 30.04.2020 року за клопотанням ПрАТ "Азот" відкладено розгляд справи на 28.05.2020 року на підставі ст. 216 ГПК України.

Представник скаржника в судове засідання 28.05.2020 року не з`явився, причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник ПрАТ "Азот" в судове засідання також не з`явився, подавши до його початку клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату з підстав встановлення з 12.03.2020 року по 22.06.2020 року на всій території України карантину.

У відповідності до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Під час вирішення клопотання про відкладення розгляду справи судова колегія зауважує, що явка представників учасників провадження у справі обов`язковою не визнавалась, а їх неявка не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому, судом також враховано подання ПрАТ "Азот" відзиву на апеляційну скаргу.

Крім того, суд бере до уваги позицію Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладену у постанові від 05.05.2020 року у справі №910/3880/19, про те, що саме по собі оголошення Кабінетом Міністрів України карантину не зупиняє роботи судів.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, задля надання можливості учасникам справи скористатись своїми процесуальними правами, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, зважаючи на те, що відкладення є правом суду, а не обов`язком, беручи до уваги той факт, що розгляд справи вже відкладався за клопотанням ПрАТ "Азот", з метою розгляду справи у розумні строки та недопущення безпідставного затягування такого розгляду, розглянувши заявлене клопотання про відкладення розгляду справи, судова колегія дійшла висновку, що воно не підлягає задоволенню та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами у відсутність представників осіб.

28.05.2020 року оголошено вступну та резолютивну частини постанови Північного апеляційного господарського суду у даній справі.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у даній справі - залишити без змін, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 137 ГПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Заборона відповідачу вчиняти певні дії, як процесуальний захід забезпечення позову, має на меті обмежити активну поведінку особи, щодо якої вживається такий захід, шляхом встановлення судом певного зобов`язання особи, яке виникає безпосередньо з відповідного процесуального документа (ухвали суду про забезпечення позову) та покликане забезпечити ефективний захист, поновлення порушених прав позивача.

При цьому, згідно ч. 11 ст. 137 ГПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Також не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру (ч. 12 ст. 137 ГПК України).

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Водночас, саме лише посилання заявника на те, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до порушення його прав і охоронюваних законом інтересів, без посилання на відповідні докази та без обґрунтування необхідності термінового вжиття заходів забезпечення позову не може бути підставою для винесення ухвали про забезпечення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.02.2020 року ПАТ "Азот" звернулось до Господарського суду Черкаської області із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, в якому просив суд забезпечити позов шляхом заборони ДП "СЕТАМ" вчиняти будь-які дії, пов`язані з продажем, реалізацією, проведенням електронних торгів чи будь-яким іншим відчуженням майна, а саме: нежитлового приміщення, розташованого за адресою: бульвар Шевченка, 249, м. Черкаси, яке належить ПАТ "Азот" до набрання законної сили рішенням у відповідній справі.

В обґрунтування поданої заяви заявник зазначає, що 03.02.2020 року на веб-сайті ДП "СЕТАМ" розміщене оголошення про проведення електронних торгів з продажу нежитлового приміщення Палацу Культури "Дружба народів", розташованого за адресою: бульвар Шевченка, 249, м. Черкаси, яке належить ПАТ "Азот"., проведення яких призначено на 04.03.2020 року на 09:00 год.

На переконання ПАТ „Азот", дії ДП "СЕТАМ" протиправні, незаконні та порушують норми п. 4 розділу ІІ, п. 5,7 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 та інших нормативних актів, які регулюють питання реалізації арештованого майна, а тому заявник має намір звернутись до суду з позовною заявою до ДП "СЕТАМ" з вимогами про припинення дій, що порушують право.

Враховуючи, що електронні торги з продажу належного ПАТ "Азот" майна призначено для проведення на 04.03.2020 року о 09:00 год., існує реальна загроза реалізації майна підприємства ще до вирішення судом питання правомірності дій ДП "СЕТАМ" щодо його реалізації.

За твердженням заявника, реалізоване в ході торгів майно неможливо буде повернути, оскільки покупець буде добросовісним набувачем, що завдасть непоправної шкоди місту Черкаси та його мешканцям.

Тому, на думку заявника, невжиття заходів забезпечення позову призведе до значних матеріальних збитків для заявника - ПАТ "Азот" та унеможливить подальший культурний розвиток громадян міста Черкаси та Черкаської області.

За наслідками розгляду поданої заяви, ухвалою господарського суду господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у справі №925/161/20 заяву ПАТ "Азот" про забезпечення позову задоволено, заборонено ДП "СЕТАМ" вчиняти будь-які дії, пов`язані з продажем, реалізацією, проведенням електронних торгів чи будь-яким іншим відчуженням майна, а саме: нежитлового приміщення, розташованого за адресою: бульвар Шевченка, 249, м. Черкаси, яке належить ПАТ "Азот", до набрання законної сили рішенням у відповідній справі.

Ухвала місцевого господарського суду мотивована обґрунтованістю вимог заявника.

За висновками суду першої інстанції незастосування заявлених заходів забезпечення позову може призвести до подальшого незаконного відчуження спірного об`єкта на користь третіх осіб, що в свою чергу унеможливить виконання рішення суду в разі задоволення позову та ефективний захист порушеного права власності заявника.

ДП "СЕТАМ" з даною ухвалою суду не погоджується та в обґрунтування поданої апеляційної скарги зазначає про порушення судом першої інстанції ч.12 ст. 137 ГПК України, оскільки вжиті оскаржуваною ухвалою заходи забезпечення позовові фактично полягають у втручанні в електронні торги, що проводяться від імені державного органу.

Крім того, за твердженням скаржника, позовні вимоги не є співмірними із вжитими заходами забезпечення позову, а останні, в свою чергу, є тотожними заявленим позовним вимогам.

Переглядаючи в апеляційному порядку законність винесення оскаржуваної ухвали, колегія суддів погоджується з висновками місцевого господарського суду щодо задоволення заяви ПАТ "Азот", а вищенаведені доводи апелянта задоволенню не підлягають з огляду на наступне.

Так, у поданій заяві про вжиття заходів забезпечення позову заявник просить суд забезпечити позов шляхом заборони ДП "СЕТАМ" вчиняти будь-які дії, пов`язані з продажем, реалізацією, проведенням електронних торгів чи будь-яким іншим відчуженням майна ПАТ "Азот".

Разом з тим, відповідно до ч. 12 ст. 137 ГПК України, не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу).

Тобто, необхідною ознакою для застосування положень ч. 12 ст.137 ГПК України є визначення суб`єкта, від імені якого проводяться відповідні торги.

Як вже було вказано вище та що підтверджується матеріалами справи, у даних правовідносинах електронні торги з продажу Палацу культури "Дружба народів" здійснюються за заявкою Приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка О.С. в межах зведеного виконавчого провадження №57048235, боржником по якому виступає ПАТ "Азот".

Відповідно до ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження", звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Згідно положень ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження", реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядок реалізації арештованого майна був затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (надалі - Порядок).

Відповідно до п. 1 Розділу І Порядку, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора, передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Матеріалами справи підтверджується та не заперечується скаржником в апеляційній скарзі, ДП "СЕТАМ" визначено організатором електронних торгів наказом Міністерства юстиції України від 29.03.2019 року №1008/5.

Згідно положень Розділу II Порядку, Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

За здійснення організації електронних торгів Організатор отримує винагороду у розмірі 4% від вартості реалізованого майна, що передбачено положеннями Розділу III Порядку.

Розділами VІІІ-Х Порядку регулюються питання оформлення результатів електронних торгів.

Після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

На підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем перераховує на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) зазначену в протоколі електронних торгів суму коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом

Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги.

Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця.

З аналізу вищевказаних норм законодавства вбачається, що Організатор торгів є особою, яка здійснює технічне супроводження та організаційні заходи щодо продажу майна та отримує за вчинення таких заходів відповідну винагороду.

Таким чином, в спірних правовідносинах ДП "СЕТАМ" виступає особою, яка здійснює заходи із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів та обслуговування цієї системи.

Разом з тим, матеріалами справи не підтверджується та скаржником суду не доведено, що в даному випадку електронні торги з продажу Палацу культури "Дружба народів" здійснюються саме від імені держави (державного органу), а тому судом першої інстанції правильно не застосовано положення ч. 12 ст. 137 ГПК України в даній справі.

Щодо співмірності заходів забезпечення позову, судова колегія зазначає, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі належним чином дослідив співмірність негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права, за захистом якого заявник мав намір звернутись до суду, та майнових наслідків заборони апелянту здійснювати певні дії.

Суд першої інстанції в своїй ухвалі прийшов до вірних висновків про необхідність забезпечити позов та не допустити продаж майна ще до вирішення судом питання правомірності дій ДП "СЕТАМ" реалізації майна ПАТ "Азот".

При перегляді оскаржуваної ухвали в апеляційному порядку судом також враховано, що реалізація зазначеного мала б невідворотні наслідки, оскільки реалізоване на електронних торгах майно неможливо буде повернути, так як покупець за таких умов буде добросовісним набувачем. Саме тому невжиття заходів забезпечення позову призвело б до безповоротної втрати майна Заявника та завдало б непоправної значної шкоди не тільки йому, але й усьому місту Черкаси та його мешканцям.

Як зазначає заявник, Палац культури "Дружба народів", продаж якого протиправно здійснюється ДП "СЕТАМ", є спеціально зведеним функціональним спорудженням, яке завдяки потужностям-площам і технічному оснащенню є єдиною в місті Черкаси спорудою для проведення культурних та суспільних заходів - концертів, виставок, ярмарок, аукціонів різноманітного профілю та масштабу.

Палац культури "Дружба народів" є на сьогодні одним з найбільших та найкраще оснащених концертних майданчиків України, центром культури та духовності міста Черкаси та Черкаської області, осередком розвитку дитячої творчості.

В цьому приміщенні проходять концерти й вистави за участі вітчизняних і зарубіжних зірок естради, масові свята для дітей, офіційні заходи місцевого та державного рівня, працюють 7 дитячих танцювальних ансамблів та вокальна студія, де займається понад 700 дітей. Велика зала ПК "Дружба народів" надається і для проведення урочистих заходів громадських організацій та навчальних закладів.

Щомісяця в Палаці культури "Дружба народів" проходить до 15 різноманітних заходів та концертів, виступають відомі вітчизняні та зарубіжні виконавці та колективи, а майдан перед палацом є традиційним місцем проведення різноманітних культурних заходів міського значення.

Таким чином, реалізація зазначеного майна ще до вирішення питання судом про правомірність такої реалізації, не лише завдала б збитків підприємству, але й залишила б понад 700 дітей міста Черкаси без розвитку творчих здібностей та унеможливила подальший культурний розвиток громадян міста Черкаси та Черкаської області.

Заявником також наголошено на значний вклад, здійснений підприємством в функціонування будинку культури та майдану біля нього, зокрема, у 2012 році ПрАТ "Азот" була проведена реконструкція ПК "Дружба народів", яка вважається найбільш масштабною в місті Черкаси за останні 20 років. Було капітально відремонтовано та облаштовано приміщення загальною площею 20 000 м кв. та 14 000 м кв. прилеглої території. В цю реконструкцію підприємство вклало понад 52 мільйони гривень, що майже в два рази перевищує стартову ціну продажу цього майна, яка дорівнює 37 019 300,00 грн.

Отже, реалізація даного майна мала б негативний вплив та завдала значних матеріальних збитків також працівникам підприємства, адже ПК "Дружба народів" є самостійним структурним підрозділом ПрАТ "Азот", в якому працюють близько 50 осіб - мешканців м. Черкаси та Черкаської області.

Внаслідок невжиття заходів забезпечення позову та продажу майна вказані особи залишились би без роботи, а їх сім`ї без засобів до існування.

Отже, судом належним чином досліджено всі вищевказані обставини та взято до уваги наведені пояснення заявника, що є обґрунтованою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Окрім наведеного, колегією суддів враховано, що у відповідності до ч. 3 ст. 138 ГПК України, ПАТ "Азот" звернулось до суду з відповідним позовом до ДП "СЕТАМ", за наслідкам якого ухвалою господарського суду Черкаської області від 25.02.2020 року відкрито провадження у справі №925/214/20, яке станом на дату розгляду справи в суді апеляційної інстанції триває.

У вказаній позовній заяві позивачем ставиться питання про припинення дій ДП "СЕТАМ" щодо реалізації на електронних торгах нежитлового приміщення позивача, розташованого за адресою : бульвар Шевченка, 249, м. Черкаси, які вчиняються з порушенням передбаченого порядку.

Вжиті судом першої інстанції заходи забезпечення позову відповідають процесуальним нормам, що регулюють спірні правовідносини, зокрема, вимогам збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів.

Таким чином, на переконання колегії суддів, безпосередньою метою вжиття запропонованих заходів забезпечення вищенаведеного позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують присудження реального виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого, а невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, зокрема обмежить право останнього на реалізацію своїх правомочностей на відповідне майно та ускладнить його повернення власнику.

За встановлених вище фактичних обставин на підставі наявних в матеріалах справи доказів, судова колегія дійшла висновку, що заявником обґрунтовано належним чином наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову, визначених у заяві, шляхом заборони ДП "СЕТАМ" вчиняти будь-які дії, направлені на продаж, реалізацію, проведення електронних торгів чи будь-яке інше відчуження майна ПАТ "Азот", які в свою чергу, є співрозмірним із заявленим позивачем позовними вимогами та не суперечать положенням ГПК України.

Вказані заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер до закінчення розгляду позовної заяви ПАТ "Азот" по суті заявлених вимог і набрання законної сили рішенням у відповідній справі, жодним чином не позначається на діяльності організатора торгів та не обмежує його прав та законних інтересів, не призводить до втручання у звичайну діяльність апелянта чи до погіршення стану його майна, а лише запроваджує дії, наявність яких дозволить створити належні умови для запобігання перешкод у виконанні рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Таким чином, судом першої інстанції вжито заходи забезпечення позову зі збереженням балансу інтересів обох сторін та із відповідністю критеріям розумності, обґрунтованості та адекватності.

Апелянтом, в свою чергу, в апеляційній скарзі не зазначено обґрунтованих доводів та доказів того, яким чином вжиття заходів забезпечення позову у даній справі порушує його права, як і не спростовано правомірних висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, а також щодо можливості утруднення виконання рішення господарського суду у випадку задоволення позову та ускладнення ефективного поновлення порушених прав та охоронюваних законом інтересів ПАТ "Азот" в разі невжиття заходів забезпечення позову.

Доводи скаржника стосовно порушення судом першої інстанції норм ч. 11 ст. 137 ГПК України щодо тотожності вимог заяви позовним вимогам також відхиляються судом, оскільки позовні вимоги ПАТ "Азот" у справі №925/214/20 охоплюють більш ширше коло правовідносин, стосуються конкретного інформаційного повідомлення та полягають у припиненні дій, що порушують права ПАТ "Азот", а не у забороні проводити електронні торги.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що оскаржувану ухвалу прийнято у відповідності до норм чинного законодавства, доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, є недоведеними, безпідставними, необґрунтованими та правильності висновків суду першої інстанції не спростовують, з огляду на що правових підстав для її задоволення та скасування ухвали місцевого господарського суду не вбачається.

Керуючись статтями 136-140, 255, 269, 270, 271, 273, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "СЕТАМ" на ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у справі №925/161/20 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду Черкаської області від 12.02.2020 року у справі № 925/161/20 залишити без змін.

3. Копію постанови суду надіслати сторонам у справі.

4. Справу повернути до господарського суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені ст.ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст постанови підписано 09.06.2020 року.

Головуючий суддя О.М. Остапенко

Судді Б.М. Грек

С.В. Сотніков