Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Приходько І.В.
при секретарі судового засідання - Жалобі С.Р.,
розглянувши у судовому засіданні матеріали
позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Карточка плюс"
до відповідача 1: Фонду гарантування вкладів фізичних осіб
відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕБТЕКС УКРАЇНА"
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КОНКОРД ФАКТОРИНГ",
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПОЛІС",
третя особа -3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ЗЛАТО",
третя особа -4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "АКТИВ-БАНК"
про визнання недійсним рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №1399 від 17.05.2018 та протоколу проведення відкритих торгів (аукціону),
за участю представників: згідно протоколу судового засідання;
Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Карточка плюс" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕБТЕКС УКРАЇНА" про визнання недійсним рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №1399 від 17.05.2018 та протоколу проведення відкритих торгів (аукціону).
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.08.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.09.2019 (після усунення недоліків позовної заяви) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 23.10.2019.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2019 відкладено підготовче засідання у даній справі на 20.11.2019.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2019 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання у даній справі на 23.12.2019, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "КОНКОРД ФАКТОРИНГ", витребувано у відповідача 1 - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у строк до 20.12.2019: належним чином завірену копію рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 17.05.2018 №1399; належним чином завірену копію протоколу відкритих торів (аукціону) №debtX_8688 від 16.01.2019.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2019 відкладено підготовче засідання у даній справі на 22.01.2020. Залучено до участі у справі в якості: третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПОЛІС"; третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ЗЛАТО"; третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "АКТИВ-БАНК".
Підготовче засідання, призначене на 22.01.2020, не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Приходько І.В. на лікарняному.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.01.2020 призначено підготовче засідання на 19.02.2020.
05.02.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб документу надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті, розгляд справи по суті призначено на 25.03.2020.
24.03.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб документу надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, судове засідання, призначене на 25.03.2020 не відбулось.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2020 призначено розгляд справи по суті на 27.05.2020.
27.05.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від представника ТОВ "ФК "Поліс" надійшли додаткові письмові пояснення.
Представники відповідачів - 1,2 та третіх осіб -1,3,4 у судове засідання 27.05.2020 не з`явились.
Заслухавши пояснення позивача та третьої особи-2, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що дана справа підлягає направленню за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/4475/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Злато», з огляду на наступне.
Відповідно до частини 4 статті 10 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (у редакції, чинній до 21.10.2019) суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, вирішує усі майнові спори з вимогами до боржника, у тому числі спори про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів, пов`язаних із визначенням та сплатою (стягненням) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також справ у спорах про визнання недійсними правочинів (договорів), якщо з відповідним позовом звертається на виконання своїх повноважень контролюючий орган, визначений Податковим кодексом України.
Із набранням чинності Кодексом України з процедур банкрутства, частина 2 статті 7 вказаного Кодексу також передбачає, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.
Наведена норма кореспондується з положеннями пунктом 8 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України згідно якого господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України. Отже, за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону, який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси в тому числі майна, яке безпідставно вибуло з права власності банкрута, для забезпечення повного або часткового задоволення вимог кредиторів та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06.04.2018 у справі №925/1874/13.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 року відкрито провадження у справі №910/4475/19 про банкрутство ПАТ "Злато" (ідентифікаційний номер 35894495) за заявою ОСОБА_1 , введено процедуру розпорядження майном боржника та призначено розпорядника майна боржника.
Доказів скасування в установленому законом порядку ухвали господарського суду міста Києва від 19.06.2019 року про відкриття провадження у справі №910/4475/19 про банкрутство ПАТ "Злато" станом на момент розгляду справи в суді сторонами не надано та судом не встановлено.
Як неодноразово наголошувалось Верховним Судом, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах (аукціоні), яка складається з підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна), продажу майна (забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - учасника прилюдних торгів (аукціону)), та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів (аукціонів), складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, аукціон є правочином.
Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу; або не випливає з їхньої суті.
Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі №908/2609/17.
При цьому, судом враховуються правові висновки викладені у постанові Касаційного господарського суду у складі Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі №918/420/16 де зазначено, що за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом , який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.
Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі №908/4057/14.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає направленню за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/4475/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Злато».
Керуючись статтями 20, 30, 31, 234 Господарського процесуального кодексу України
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 254-257 ГПК України.

Суддя І.В. Приходько