СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2020 р. Справа № 905/1793/19

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Гребенюк Н.В., суддя Білецька А.М., суддя Радіонова О.О.,

за участю секретаря судового засідання Пляс Л.Ф.,

за участю представників сторін:

прокурора - Хряк О.О. - службове посвідчення № 053701 від 03.09.2019,

позивача - не з`явився,

третьої особи на стороні позивача - не з`явився,

відповідача - Приходько О.Б. - статут; наказ про продовження теміну дії контракту №410-к від 06.10.2016; Постельга І.В. - свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія ПТ №1810 від 25.07.2017; ордер про надання правової допомоги серія ПТ № 183686 від 20.03.2020,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Заступника прокурора Донецької області, м. Маріуполь, (вх. №569 Д/3) на рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 (суддя Харакоз К.С., повний текст рішення складено 08.01.2020) у справі № 905/1793/19

за позовом Керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м. Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м. Костянтинівка, Донецька область,

до Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м. Лиман, Донецька область,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Національний природний парк "Святі гори", Святогірськ, Донецька область,

про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу в сумі 11 459 480,00 грн, -

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2019 року Керівник Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м. Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м. Костянтинівка, Донецька область, звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до відповідача Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м. Лиман, Донецька область, в якому просить суд: стягнути з ДП "Лиманське лісове господарство" шкоду, завдану незаконною порубкою дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу на території Лиманської міської ради Донецької області, Краснолиманського та Ямпільского лісництва ДП "Лиманське лісове господарство" у розмірі 11 459 480 грн. на рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами", отримувач місцевий бюджет м. Лиман, 24062100 "Грошові стягнення шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності" ОКПО 37894853 ДКСУ МФО 899998 (р/рахунок НОМЕР_3 , код ЄДРПОУ 240621), з яких 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховуються до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховуються до спеціального фонду бюджету об`єднаних територіальних громад.

В обґрунтування позову прокурор посилався на здійснення відповідачем вибіркової та суцільної рубки дерев в кварталах Краснолиманського та Ямпільського лісництва без встановлених лімітів та дозволу на земельних ділянках природно-заповідного фонду України загальнодержавного значення, в порушення ст.ст. 12, 40, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та ст. 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", ст.ст. 116, 123, 125, 126, 152 Земельного кодексу України, та чим заподіяно шкоди на суму 11459480,00грн., що підтверджується висновком експерта №630-643 від 28.05.2019 за результатами проведеної комісійної судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження № 00000001 від 03.01.2018.

Рішенням господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 у задоволенні позовних вимог керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, м. Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м. Костянтинівка, Донецька область, до відповідача Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м. Лиман, Донецька область, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національного природного парку "Святі гори", про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки дерев на території об`єкту природно-заповідного фонду без одержання лімітів та наявності дозволу в сумі 11459480,00грн., відмовлено.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем, як постійним лісокористувачем, здійснювалися лісогосподарські заходи у межах та у відповідності до переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів на 2016-2017 роки, судом не встановлено наведених прокурором ознак протиправної поведінки відповідача під час здійснення ним у період 2016-2017 років санітарних рубок на території національного природного парка "Святі гори".

Заступник прокурора Донецької області, м. Маріуполь, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та недотримання процесуального права, неповне дослідження обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог скаржник посилається на те, що:

- допустивши протиправну бездіяльність у вигляді не вчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від рубок з дотриманням вимог ст. 19 ЛК України, ст. ст. 9-1, 21 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", відповідач діяв неправомірно;

- НПП "Святі гори" є об`єктом природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, тому чинним законодавством визначено необхідність отримання лімітів на використання природних ресурсів у межах території та об`єктів природно-заповідного фонду перед видачею дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах території та об`єктів природно-заповідного фонду;

- судом першої інстанції залишено поза увагою Постанову КМУ № 756 від 26.10.2016, згідно якої у зонах регульованої і стаціонарної рекреації національних природних парків, буферних зонах біосферних заповідників, загально зоологічних, ботанічних, лісових, орнітологічних та ландшафтних заказниках забороняється проведення суцільних санітарних рубок;

- заготівля деревини під час санітарних рубок в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, яка передбачає її подальшу реалізацію, є спеціальним використанням природних ресурсів.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.02.2020 року визначено колегію у складі: Гребенюк Н.В. - головуючий суддя (доповідач), судді: Білецька А.М., Медуниця О.Є.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.02.2020 року апеляційну скаргу Заступника прокурора Донецької області, м. Маріуполь, на рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 залишено без руху. Надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали апелянту для усунення недоліків, а саме подати до Східного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у встановленому відповідним законодавством порядку та розмірі (257 838,30 грн). Роз`яснено скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається особі, яка подала апеляційну скаргу.

З метою усунення недоліків, визначених ухвалою про залишення апеляційної скарги без руху, від скаржника 02.03.2020 року на поштову адресу Східного апеляційного господарського суду надійшла заява від 26.02.2020 про усунення недоліків з доданими доказами на підтвердження сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а саме, платіжним дорученням № 135 від 10.02.2020 на суму 257 838,30 грн.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2020 у зв`язку зі знаходженням судді Медуниці О.Є . на лікарняному визначено колегію суддів у складі: Гребенюк Н.В. - головуючий суддя (доповідач), судді: Радіонова О.О., Білецька А.М.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.03.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника прокурора Донецької області, м. Маріуполь, на рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19. Встановлено учасникам справи строк до 24.03.2020 включно для надання суду відзиву на апеляційну скаргу з доказами надсилання його копії та доданих до нього документів іншій стороні у справі в порядку ст. 263 Господарського процесуального кодексу України. Встановлено учасникам справи строк до 24.03.2020 включно для подання до Східного апеляційного господарського суду заяв та клопотань, що пов`язані з розглядом апеляційної скарги позивача, з доказами надіслання їх копій іншим учасникам справи.

23.03.2020 до Східного апеляційного господарського суду надійшов відзив від відповідача, Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м. Лиман, Донецька область, (вх. № 2853), в якому відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.03.2020 призначено справу № 905/1793/19 до розгляду на "16" квітня 2020 р. о 12:30 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, пр. Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань № 117.

30.03.2020 до Східного апеляційного господарського суду надійшов відзив від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Національний природний парк "Святі гори", Святогірськ, Донецька область, (вх. № 3030), в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2020 у зв`язку з відпусткою судді Білецької А.М. визначено склад колегії суддів: Гребенюк Н.В. - головуючий суддя (суддя-доповідач), судді: Медуниця О.Є., Радіонова О.О.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.04.2020 клопотання прокуратури Харківської області та відповідача, Державного підприємства "Лиманське лісове господарство", м. Лиман, Донецька область, про відкладення розгляду справи задоволено. Розгляд справи відкладено на 19 травня 2020 року о 11:00 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, м. Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, зал засідань № 117.

17.04.2020 до Східного апеляційного господарського суду надійшла відповідь на відзив від прокурора (вх. № 3647), в якому він просить вимоги апеляційної скарги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.05.2020 оголошено перерву в судовому засіданні до "02" червня 2020 р. о 10:00 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, м. Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, зал засідань № 117.

21.05.2020 до Східного апеляційного господарського суду надійшли доповнення до відповіді на відзив від прокурора (вх. № 4885), в якому він просить вимоги апеляційної скарги задовольнити в повному обсязі та додав додаткові документи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2020 у зв`язку з лікарняним судді Медуниці О.Є. визначено склад колегії суддів: Гребенюк Н.В. - головуючий суддя (суддя-доповідач), судді: Білецька А.М., Радіонова О.О.

Прокурор в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив оскаржуване рішення суду скасувати та задовольнити апеляційну скаргу у повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні підтримали свою позицію по справі, просили оскаржуване рішення суду залишити без змін та у задоволенні апеляційної скарги прокурора відмовити у повному обсязі.

Представники позивача та третьої особи в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не сповістили, хоча належним чином були повідомлені про час та місце судового засідання, що підтверджується матеріалами справи.

Згідно з частиною 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до частини дванадцятої статті 270 Господарського процесуального кодексу України, неявка сторін, або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Керуючись наведеними приписами законодавства, приймаючи до уваги викладені в листі Ради суддів України №9рс-186/20 від 16.03.2020 рекомендації щодо запровадження особливого режиму роботи судів на період карантину, які передбачають, у тому числі, можливість здійснення судового розгляду справ без участі сторін, зважаючи на наявність достатніх матеріалів для розгляду справи, враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, явка учасників справи у судове засідання не була визнана судом обов`язковою, дотримуючись визначеного ст. 273 ГПК України строку розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, судова колегія вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представників позивача та третьої особи за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, а також викладені в апеляційній скарзі та у відзиві на неї доводи сторін, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлених обставин справи та відповідність їх наданим доказам, розглянувши справу в порядку ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Указом Президента України № 135/97 від 13.02.1997 створено Національний природний парк "Святі гори".

Відповідно до абз. 2 п.1 Указу, до складу земель НПП "Святі Гори" увійшло 40589 га, у тому числі 11878 га, які надаються йому у постійне користування, та 28711 гектарів, які включаються до його складу без вилучення у землекористувачів на території Краснолиманської (на теперішній час, Лиманської), Слов`яногірської (на теперішній час, Святогірської) міських рад і Слов`янської районної ради.

Частиною вказаних земель є землі ДП "Лиманське лісове господарство" (Дробишевське, Ямпільське, Краснолиманське лісництва). Так, згідно Проекту організації території, охорони, відтворення і рекреаційного використання природних комплексів і об`єктів національного природного парку "Святі Гори", затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 163 від 25.04.2002, до складу земель НПП "Святі гори" входять землі ДП "Лиманське лісове господарство" загальною площею 18 419 га, в тому числі землі Дробишевського лісництва - 6090 га, Краснолиманського лісництва - 6 426 га, Ямпільського лісництва - 5903 га.

ДП "Краснолиманське лісове господарство" (Наказом №10 від 10.01.2017 року назву змінено на ДП "Лиманське лісове господарство" (т.2 а.с. 18), було отримано дозволи Донецького обласного управління лісового та мисливського господарства на проведення суцільної санітарної рубки по Дробишевському, Ямпільському, Краснолиманському лісництвах, що підтверджується наявними в матеріалах справи Дозволами №1 від 15.01.2016, №3 від 29.04.2016, №4 від 30.06.2016, №5 від 12.09.2016, №7 від 20.10.2016 (т.1 а.с. 192-203).

У 2016 та 2017 роках ДП "Лиманське лісове господарство" на підставі Дозволів на проведення суцільної санітарної рубки (т.1 а.с. 192-203), переліків заходів з поліпшення санітарного стану лісів ДП "Лиманський лісгосп" на 2017 рік (т.1 а.с. 204-211), та згідно планів проведення рубок формування та оздоровлення лісів ДП "Лиманське лісове господарство" на 2017 рік, польових перелікових відомостей, нумераційних відомостей дерев, планчиків кварталів лісництв, відомостей перерахунку дерев на лісосіках, назначених (т.1 а.с. 51-105), здійснило рубки дерев в кварталах Краснолиманського лісництва №79, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 25.01.2017), №65, виділ 3 (матеріали відводу лісосіки сформовано 23.01.2017), №240, виділ 6 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), № 79, виділ 4 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), №62 виділ 2 (матеріали відводу лісосіки сформовано 28.06.2017), №97, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 14.04.2017) , №63, виділ 4 (матеріали відводу лісосіки сформовано 24.01.2017), №75, виділ 13 (матеріали відводу лісосіки сформовано 25.01.2017) та Ямпільського лісництва №68, виділ 9,2 (матеріали відводу лісосіки сформовано 17.02.2016), №68, виділ 10,1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 17.08.2016), №29, виділ 17 (матеріали відводу лісосіки сформовано 06.01.2015), №29, виділ 13,1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 21.10.2017), №123, виділ 1 (матеріали відводу лісосіки сформовано 01.06.2015) та № 122, виділ 8 (матеріали відводу лісосіки сформовано 31.05.2016).

Слов`янською міською прокуратурою опрацьовано матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 03.01.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом незаконної рубки деревини посадовими особами ДП "Лиманське лісове господарство" в природо-заповідному фонді загальнодержавного значення НПП "Святі гори" без відповідних дозвільних документів.

Як стверджує прокурор, ДП "Лиманське лісове господарство" незаконно вирубало ліси на території НПП "Святі гори" без встановлених лімітів та дозволу на земельних ділянках природного-заповідного фонду України загальнодержавного значення, в порушення ст.ст. 12, 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України".

Також, прокурор зазначає, що вказані рубки проведено на землях НПП "Святі гори" без узгодження з Донецькою обласною державною адміністрацією та Державної екологічної інспекції в Донецькій області, всупереч вимогам, передбаченим ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", Положенням про порядок установлення лімітів використання природних ресурсів загальнодержавного значення, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 459 від 10.08.1992, Інструкцією про застосування порядку установлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №27 від 24.01.2008 та Санітарними правилами в лісах України, затверджених Постановою Кабінету міністрів України 27.07.1995 № 555.

Відповідно до наявного в матеріалах справи здійсненого Державною екологічною інспекцією 08.08.2018 №06-1293 розрахунку шкоди заподіяної державі відповідачем, загальна сума шкоди становить 11 950 906,00 грн.

Зважаючи на викладене, прокурор звернувся до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, колегія суддів апеляційного господарського суду виходить з такого.

Предметом спору у даній справі є притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності шляхом відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу.

Частиною 1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення шкоди (збитків), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди та її розмір; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою (збитками); 4) вини.

При вирішенні спору на позивача покладається обов`язок довести факт порушення відповідачем законодавства, факт спричинення шкоди відповідачем завданої протиправною поведінкою та причинний зв`язок між цим порушенням і завданою шкодою навколишньому середовищу.

За приписами ст.ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень шляхом подання доказів, які представляють собою будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд" (в редакції, що діяла станом на 2016-2017р.р) встановлено умови спеціального використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, зокрема в межах ліміту, затвердженого центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі відповідного дозволу, що видаються органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим та територіальними органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища. Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України.

Статтею 67 Лісового кодексу України визначено види спеціального використання лісових ресурсів, яким зокрема є: заготівля деревини; заготівля другорядних лісових матеріалів; побічні лісові користування; використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт.

Відповідно до вимог ст.ст. 70, 71 Лісового кодексу України заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах і лімітом заготівлі деревини в порядку рубок головного користування є затверджена в установленому порядку розрахункова лісосіка.

Таким чином, законодавством встановлено, що проведення рубок головного користування, метою якої є заготівля деревини, є видом спеціального використання природних ресурсів, що, за сукупністю положень 67-71 ЛК України та 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд" потребувала отримання відповідного дозволу на спеціальне користування та встановлення відповідного ліміту.

Стаття 84 ЛК України визначає, що санітарні рубки є спеціальним заходом поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів, які, в силу положень ст.ст. 17, 19, 83-85 ЛК України, мають здійснювати постійні користувачі лісових ресурсів, яким і є відповідач.

Порядок охорони, захисту, використання та відтворення лісів на землях природно-заповідного фонду визначається відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України", цього Кодексу та інших актів законодавства (ст. 100 Лісового кодексу України).

Закон України "Про природно-заповідний фонд України" в редакції, яка діяла на час проведення рубок відповідачем (2016-2017рр.) та на час проведення перевірки, не мав спеціальних положень щодо порядку проведення рубок формування та оздоровлення лісів. Главою 4 зазначеного Закону не встановлено заборони щодо проведення рубок формування та оздоровлення лісів на територіях регіональних ландшафтних парків.

У відповідності до Санітарних правил в лісах України (Правила), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 р. № 555 заходи з поліпшення санітарного стану лісів плануються і здійснюються на основі матеріалів лісовпорядкування, а також санітарних та лісопатологічних обстежень, а в межах природно-заповідного фонду - відповідно до вимог проектів організації територій та об`єктів природно-заповідного фонду та/або положень про них з урахуванням специфіки, ступеня та періоду пошкодження насаджень, біології деревних порід, шкідників та збудників хвороб лісу (п. 5 Правил).

Згідно із п.п.12, 13, 27 Правил вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп; власники лісів, постійні лісокористувачі призначають на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень вибіркові санітарні рубки, про що інформують обласну, Київську та Севастопольську міські держадміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган місцевого самоврядування, на території якого зростають насадження, що потребують вибіркової санітарної рубки, а суцільні санітарні рубки проводяться шляхом вирубування сухостійних, відмираючих і дуже ослаблених дерев, пошкоджених пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха, лише у деревостанах, в яких проведення вибіркових санітарних рубок призведе до зменшення повноти насаджень нижче 0,1; мінімальна площа суцільної санітарної рубки становить 0,1 гектара, а максимальна - визначається фактичними розмірами пошкодженого насадження, де необхідно провести таку рубку; під час проведення суцільних санітарних рубок застосовуються технології, які дають змогу максимально зберігати дерева, що не підлягають вирубуванню, підріст, підлісок, трав`яний покрив та ґрунти.

З огляду на законодавче розмежування понять "спеціальне використання природних ресурсів", яке передбачає право на вирубку лісу з метою заготівлі деревини, та "постійного лісокористування", яке передбачає обов`язок постійного лісокористувача здійснювати лісогосподарські заходи, у тому числі і санітарні рубки оцінці підлягають фактичні обставини, які свідчать про мету проведення відповідачем видалення дерев у 2016-2017 рр. на території НПП "Святі гори".

Сторонами не спростовано, що проведені рубки дерев відбулися не в межах та не у відповідності до переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів на 2016 та на 2017 роки.

Актом про результати перевірки окремих питань господарської діяльності державного підприємства "Лиманське лісове господарство", що координується Донецьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства Відділу охорони і захисту лісів Державного агентства лісових ресурсів України від 02.08.2019 (т.2 а.с. 55-62), встановлено:

- в 2016-2017 роках відповідачем для проведення рубок формування і оздоровлення лісів видало лісорубні квитки,: серія 02 ЛКБ № 476144 від 05.09.2017 на проведення вибіркової санітарної рубки у кварталі 62 виділ 2 площа 2,3 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - головний лісниций-виконуючий обов`язки директора Титов В.О.); серія 02 ЛКБ № 476123 від 21.03.2017 на проведення вибіркових санітарних рубок у кварталі 63 виділ 4 площа 4,2 га, кварталі 65 виділ 3 площа 1,1 га, кварталі 75 виділ 13 площа 4,1 га, кварталі 79 виділ 1 площа 2,5 га, кварталі 79 виділ 4 площа 2,4 га, кварталі 240 виділ 6 площа 1,4 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О . Б.); серія 02 ЛКБ № 476150 від 17.10.2017 на проведення вибіркової санітарної рубки у кварталі 97 виділ 1 площа 3,9 га Краснолиманського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.); серія 02 ЛКБ № 476040 від 18.01.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 29 виділ 13.1 площа 3,1 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476080 від 15.09.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 68 виділ 9.2 площа 0,3 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток-директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476075 від 15.07.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 122 виділ 8.1 площа 0,3 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток - директор Приходько О.Б.), серія 02 ЛКБ № 476067 від 01.07.2016 на проведення суцільної санітарної рубки у кварталі 123 виділ 1 площа 6,5 га Ямпільського лісництва (посадова особа, що видала лісорубний квиток-директор Приходько О.Б.);

- рубка дерев у межах території національного природного парку "Святі Гори" проведені відповідачем з метою поліпшення якісного складу лісів як рубки їх формування, і оздоровлення - вибіркові та суцільні санітарні;

- вибіркові та суцільні санітарні рубки здійснювались відповідачем без порушення чинних на момент досліджуваної події нормативних актів, які регулюють рубки у межах природно-заповідного фонду, тобто з дотриманням екологічного та лісового законодавства України, а відтак шкода державі в особі державного підприємства "Лиманське лісове господарство" не завдана.

Також, в акті зазначено, що підставі перевірки зроблено висновок, що підготовка матеріалів для проведення вибіркових та суцільних санітарних рубок, їх формування та погодження відповідає вимогам діючих Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України; від 27.07.1995 № 555 (редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 756), (далі - Правила зі змінами), а також Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995, що діяли до 26.10.2016 (далі - Правила в старій редакції), зокрема: акти лісопатологічного обстеження насаджень по Краснолиманському лісництву ДП "Лиманське ЛГ" від 28.07.2017, від 17.02.2017, від 12.05.2017, від 05.01.2016, від 17.06.2016; переліки заходів з поліпшення санітарного стану лісів щодо необхідності проведення вибіркової санітарної рубки; Дозволи № 1, №4, №5 на проведення суцільної санітарної рубки; Плани проведення санітарно-оздоровчих заходів у лісах ДП "Краснолиманський лісгосп" Донецька область на 2016 рік. Підставою для проведення вибіркових і суцільних санітарних рубок є лісопатологічні обстеження та наявні інші документи, що визначені чинними Санітарними правилами в лісах України, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 № 555 (редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 756), та Санітарними правилами в лісах України, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995, що діяли до 26.10.2016, а саме: лісорубні квитки за переліком.

Тобто, за висновками вищевказаного акту про результати перевірки окремих питань господарської діяльності державного підприємства "Лиманське лісове господарство" від 02.08.2019, рубки, що були проведені відповідачем є саме санітарними з метою поліпшення стану лісів. Зазначені висновки прокурором чи позивачем не спростовані.

Як вбачається з листа Державного агентства лісових ресурсів України від 17.07.2017 року №02-27/4828-17, у лісових насадженнях різних категорій заповідності відбуваються природні процеси старіння, зміни цінних порід другорядними, пошкодженням шкідниками та хворобами, розладнання внаслідок стихійних явищ і зміни гідрологічного режиму, тощо. Такі деревостани з метою збереження та покращення їх стану вимагають здійснення лісівничих заходів. Зволікання у погодженні здійснення лісівничих заходів призводять до невідновного погіршення стану насаджень, зниження протипожежної безпеки лісів, розповсюдження шкідників та хвороб, порушення вимог законодавства щодо часу проведення санітарно-оздоровчих заходів. Як наслідок, втрачаються можливості для відтворення цінних, стійких деревостанів та якісного догляду за ними. Деревина заготовлена від рубок формування і оздоровлення лісів, не є використанням лісових ресурсів, і встановлення лімітів на заготівлю такої деревини законодавством не передбачено. Вимоги щодо наявності або встановлення лімітів на заготівлю деревини під час проведення рубок поліпшення якісного складу лісів не є законодавчо обґрунтованими.

Таким чином, санітарні рубки проведені ДП "Лиманське лісове господарство" у 2016 та 2017 роках не є видом спеціального використання природних ресурсів і не потребують отримання лімітів, що також підтверджується висновком науково-правової експертизи Ради науково- правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України щодо правового регулювання з питань виконання заходів, пов`язаних з веденням лісового господарства в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду від 18.04.2017 № 126/164, виконаним за зверненням ДП "Лиманське лісове господарство".

Висновком науково-правової експертизи Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого Міністерства освіти і науки України з питань порядку отримання лімітів від 31.10.2019 також підтверджено, що санітарні рубки неможливо вважати спеціальним використанням природних ресурсів, оскільки законодавство містить різні приписи, якими регулюється кожен із цих видів діяльності. Ліміти заготівлі деревини при проведенні рубок формування та оздоровлення до 19.04.2018 не встановлюються, оскільки деревина заготовлена під час формування і оздоровлення лісів не вважається використанням лісових ресурсів і встановлення лімітів на заготівлю такої деревини законодавством не передбачено.

Окрім чинного Положення про порядок спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761 (з наступними змінами) суд бере до уваги те, що чинною редакцією затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 серпня 1992 року № 459 Положення про спеціальне використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а саме пунктом 2 визначено, що видача дозволів на спеціальне використанім лісових ресурсів здійснюється відповідно до Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів.

Порядком спеціального використання лісових ресурсів передбачено можливість здійснення спеціального використання лісових ресурсів лише шляхом заготівлі деревини під час проведення рубок головного користування, другорядних лісових матеріалів, побічних лісових користувань та використання корисних властивостей лісів (пункт 1), передбачено погодження відповідних питань при здійсненні спеціального використання лісових ресурсів з обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, до складу яких включено колишні територіальні органи Мінприроди (пункти 2, 10, 12, 24, 40, 41, 49, 51, 65 Порядку).

Встановлено, що деревина заготовлюється також під час здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів (поліпшення якісного складу лісів), та під час проведення інших заходів (стаття 70). Таким чином, законом передбачено, що поліпшення якісного складу лісів за спеціальним законодавством винесено за дужки спеціального використання лісових ресурсів, а не віднесено до нього.

Порядком видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів передбачено, що спеціальним дозволом на використання лісових ресурсів є лісорубний або лісовий квиток (пункт 1).

Згідно з статтею 69 Лісового кодексу України лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами.

За наявності відповідних погоджень на виконання санітарно-оздоровчих заходів в лісах Національного природного парку "Святі гори", виданих на цій підставі лісорубних квитків, одержання додаткових дозволів та лімітів контролюючими органами не повинно вимагатись.

Таким чином, лісогосподарські заходи з формування та оздоровлення лісів не мають ознак спеціального використання природних ресурсів, оскільки мають іншу цільову спрямованість.

Крім того, Донецьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства були видані дозволи на проведення санітарних рубок на території Краснолиманського та Ямпільського лісництв: № 1 від 15.01.2016, № 3 від 29.04.2016, № 4 від 30.06.2016, № 5 від 12.09.2016, № 7 від 20.10.2016, які не скасовані та не визнані недійсними.

Безпідставними є посилання апелянта на змінену редакцію пункту 5 Санітарних правил в лісах України щодо заборони проведення суцільних санітарних рубок, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2016 р. № 756 (набула чинності з 11.11.2016), оскільки Донецьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства дозволи на проведення санітарних рубок видані до цих змін: 15.01.2016 № 1, 29.04.2016 № З, 30.06.2016 № 4, 12.09.2016 № 5; 20.10.2016 № 7.

Судом правомірно взято до уваги те, що під час проведення санітарних рубок, що полягають у видаленні дерев, залишається деревина, яка має бути вивезена з місця видалення та оброблена, у тому числі і шляхом заготівлі, при цьому, така заготівля не є метою санітарної рубки. Будь-яких доказів, які б свідчили, що реальною метою проведення відповідачем санітарних рубок у 2016-17 роках була саме заготівля деревини, ні прокурором, ні позивачем не надано та, відповідно, цей факт не є доведеним.

З огляду на викладене, матеріалами справи не доведено ознак протиправної поведінки відповідача під час здійснення ним у період 2016-17 років санітарних рубок на території національного природного парка "Святі гори".

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Проте, матеріали справи свідчать, що перевірка органами Державної екологічної інспекції не проводилась.

Розмір спричиненої навколишньому природному середовищу шкоду прокурор обґрунтував зробленим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Прядком О.В. розрахунком, який зроблений на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 24 липня 2013р. № 541.

За змістом наведеної постанови розрахунок шкоди проводиться шляхом помноження фізичних показників зрубаних або пошкоджених дерев (Діаметр дерева у корі біля шийки кореня) на визначений відповідною таксою розмір шкоди.

Матеріали справи не містять відомостей щодо фізичних показників дерев які пошкоджено чи зрубано, так як акти огляду в рамках кримінального провадження містять лише відомості щодо території, на якій здійснювалась вирубка.

Судова економічна експертиза була проведена по матеріалам кримінального провадження №00000001, методом документальної перевірки та співставлення документів. Висновок експерта не містить відомостей щодо натурного обстеження експертом місяця можливого спричинення шкоди та перевірки фактичних відомостей на підстав яких державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Прядком О.В. було здійснено розрахунок.

Крім того, протоколи огляду місця події та виконані по ним розрахунки заподіяної шкоди не відповідають переліку кварталів у яких фактично проводились санітарно-оздоровчі заходи та фактичній нумерації і площам вирубки, що підтверджує їх суперечність матеріалам виконаних лісопатологічних обстежень та матеріалам таксації.

Розрахунки шкоди, заподіяної державі, внаслідок пошкодження дерев до ступеня припинення росту виконані по території кварталів, які визначав сам слідчий за протоколами огляду місця події, без залучення представників ДП "Лиманське лісове господарство", без вивчення матеріалів таксації ДП "Лиманське лісове господарство" та без проведення державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області О.В. Прядкою належним чином перевірки підприємства, прокурором та позивачем не надано підтвердження наявності виконаних відомостей переліку незаконно вирубаних дерев, відсутній перелік вирубаних дерев і у копіях протоколів огляду місця події, тому колегія суддів дійшла висновку, що заявлений прокурором до відшкодування розмір шкоди на заявлену до стягнення суму - 11 459 480 грн є не доведеним.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із відсутністю встановлених ознак протиправності поведінки, факту та розміру спричиненої шкоди, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсунутність підстав для задоволення позовних вимог прокурора.

Враховуючи викладене, доводи скаржника в апеляційній скарзі, спростовуються наведеним вище, матеріалами справи та не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства і висновків суду першої інстанції не спростовують, не можуть бути підставою для скасування спірного рішення.

З огляду на викладене, враховуючи, що місцевий господарський суд забезпечив дотримання вимог чинного законодавства щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження усіх фактичних обставин справи та дав належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, а також те, що доводи апелянта не є підставою для скасування рішення суду, ухваленого з дотриманням норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 слід залишити без змін.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись статтями 129, 269, п.1 ч.1 ст. 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Донецької області, м. Маріуполь, на рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Донецької області від 27.12.2019 у справі № 905/1793/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 04.06.2020.

Головуючий суддя Н.В. Гребенюк

Суддя А.М. Білецька

Суддя О.О. Радіонова