ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2020 р. Справа№ 910/17599/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Калатай Н.Ф.

суддів: Мартюк А.І.

Зубець Л.П.

при секретарі Рибчич А. В.

За участю представників:

від відповідача 1: Карпів О.Я. - адвокат

від інших учасників судового процесу: не з`явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фав-Україна»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020, повний текст якої складений 03.03.2020, про залишення позову без розгляду

у справі № 910/17599/19 (суддя Котков О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фав-Україна» в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс»

до 1. Акціонерного товариства «Укрсиббанк»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.»

третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбізнес ЛТД»

третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер Авто»

про визнання прав такими, що припинилися

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2020, повний текст якої складений 03.03.2020, у справі № 910/17599/19:

- у задоволенні клопотання б/н від 24.12.2019 «Про залишення позовної заяви без розгляду» Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.» у справі № 910/17599/19 відмовлено;

- клопотання б/н від 24.12.2019 «Про залишення позову без розгляду» Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» у справі № 910/17599/19 задоволено;

- позовну заяву б/н від 09.12.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю «Фав-Україна» в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» до 1. Акціонерного товариства «Укрсиббанк», 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.», третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбізнес ЛТД», третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер-Авто» про визнання прав такими, що припинилися залишено без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем у справі (ТОВ «Легалплейс») до початку розгляду справи по суті подано клопотання про залишення позову без розгляду, що відповідно до приписів п. 5 ч. 1 ст. 266 ГПК України є підставою для залишення позову без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою, ТОВ «Фав-Україна» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19 в частині задоволення клопотання б/н від 24.12.2019 ТОВ «Легалплейс» про залишення позовної заяви без розгляду та в частині залишення без розгляду позовної заяви про визнання прав такими, що припинилися, скасувати, а в частині відмови в задоволенні клопотання б/н від 24.12.2019 ТОВ «Українська металургійна компанія.» про залишення позову без розгляду залишити в силі, та передати справу на розгляд і вирішення по суті до Господарського суду міста Києва.

У апеляційній скарзі апелянт послався на те, що доводи ухвали суду першої інстанції в оскаржуваній частині суперечать нормам матеріального і процесуального права, а також порушують право апелянта на судовий захист, принцип рівності сторін.

У обґрунтування вказаної позиції апелянт послався на те, що:

- у оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції дійшов висновку про те, що єдиним позивачем у справі є ТОВ «Легалплейс», а апелянт, відповідно, не є позивачем, проте, суд першої інстанції залишив поза увагою та не надав правової оцінки доводам позовної заяви, доводам заперечення апелянта на клопотання відповідач 2 про залишення позову без розгляду, а також поясненням його представника про те, що позов поданий у власних інтересах апелянта, а також інтересах ТОВ «Легалплейс»;

- у оскаржуваній ухвалі судом першої інстанції наведено міркування про те, що позивачем є або особа, яка подала позов, або особа, в інтересах якої подано позов, а не одночасно і особа, яка подала позов, і особа, в інтересах якої подано позов, проте застосовуючи ст. 45 ГПК України та визначаючи, хто з двох осіб є позивачем у даній справі, судом не наведено доводів та відповідних норм процесуального права, згідно з якими апелянт не може бути позивачем у даній справі, а ТОВ «Легалплейс» може бути позивачем у даній справі;

- оскаржувана ухвала порушує принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, адже за тих же обставин та рівних умов апелянта було протиправно позбавлено судом статусу позивача в справі за позовом, який ним також подавався і у власних інтересах, проте судом першої інстанції не мотивовано та не обґрунтовано нормами процесуального права висновок про те, чому при визначенні позивача поміж апелянта та ТОВ «Легалплейс» позивачем визначено саме останнього;

- якщо суд першої інстанції дійшов висновку про те, що апелянт не мав права звертатися до суду в інтересах ТОВ «Легалплейс», то останнє не могло набути статусу позивача у цій справі, а отже, і не могло бути визнане судом позивачем, та його (ТОВ «Легалплейс») клопотання про залишення позову без розгляду не підлягало задоволенню;

- апелянт має право на звернення до суду з цим позовом, оскільки обґрунтовує заявлені ним позовні вимоги порушенням своїх корпоративних прав як учасника ТОВ «Легалплейс»;

- залишення позову без розгляду відповідає інтересам відповідачів, але порушує інтереси ТОВ «Легалплейс» та його учасників, зокрема і апелянта, проте ТОВ «Легалплейс» було позбавлено можливості самостійно, через призначеного засновниками (учасниками) згідно зі своїм статутом керівника, звернутися до суду за захистом своїх прав у спірному випадку, в той час як наявність у ТОВ «Легалплейс» формальної можливості звернутися до суду через в.о. директора ТОВ «Легалплейс» Новоченка А.В. у спірному випадку носила суто ілюзорний характер, оскільки, як свідчать обставини справи та докази, в.о. директора ТОВ «Легалплейс» Новоченко А.В. заперечував проти звернення до відповідачів з позовом у даній справі та просив суд повернути позовну заяву без розгляду.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.03.2020 справа № 910/17599/19 передана на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. (головуючий), судді Шаптала Є.Ю., Куксов В.В.

Ухвалою від 18.03.2020 заяву про самовідвід суддів Яковлєва М.Л. (суддя-доповідач), Куксова В.В., Шаптали Є.Ю. від розгляду справи № 910/17599/19 задоволено. Матеріали справи № 910/17599/19 передано на повторний автоматизований розподіл для визначення складу суду.

Розпорядженням № 09.1-07/146/20 від 24.03.2020, у зв`язку з задоволенням заяви про самовідвід суддів Яковлєва М.Л. (суддя-доповідач), Куксова В.В. Шаптали Є.Ю. від розгляду справи призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/17599/19.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2020 справа № 910/17599/19 передана на розгляд колегії суддів у складі: Калатай Н.Ф. (головуючий), судді Зубець Л.П., Мартюк А.І.

Ухвалою від 30.03.2020 колегії суддів у складі: Калатай Н.Ф. (головуючий), судді Зубець Л.П., Мартюк А.І.:

- відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Фав-Україна» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19;

- встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, клопотань, заперечень - до 15.04.2020;

- учасників судового процесу повідомлено про те, що про дату та час судового засідання у справі № 910/17599/19 з розгляду апеляційної скарги ТОВ «Фав-Україна» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19 учасники судового процесу будуть повідомлені додатково.

Ухвалою від 13.04.2020 справу № 910/17599/19 призначено до розгляду на 27.05.2020 о 14:00, доведено до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання не є обов`язковою, звернуто увагу учасників справи на можливість розгляду справи № 910/17599/19 за відсутності їх представників за наявними у справі матеріалами у разі подання відповідних клопотань.

14.04.2020 до Північного апеляційного господарського суду від ТОВ «Українська металургійна компанія.» надійшов відзив на апеляційну скаргу ТОВ «ФАВ-Україна» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 про залишення без розгляду позовної заяви по справі № 910/17599/19, у якому ТОВ «Українська металургійна компанія.» проти апеляційної скарги заперечило, пославшись на те, що ТОВ «Легалплейс» з дня відкриття провадження набуло статусу позивача у справі і має законне право на подання заяви про залишення позову, поданого ТОВ «ФАВ-Україна», без розгляду; що ТОВ «ФАВ-Україна» не доведено наявність у нього права звертатися з позовом одночасно як у власних інтересах, так і в інтересах ТОВ «Легалплейс», а у суду відсутні підстави для самостійної заміни позивача, крім випадків процесуального правонаступництва, чи здійснювати розгляд позову як заявлено лише від імені ТОВ «ФАВ-Україна». Крім того, відповідач 2 виклав обставини та навів доводи проти наявності підстав для задоволення позову, поданого ТОВ «ФАВ-Україна, в зв`язку з тим, що з огляду на предмет та підстави позову, жодні права та інтереси ТОВ «ФАВ-Україна» не порушені, докази на підтвердження чого є в матеріалах справи.

26.05.2020 до Північного апеляційного господарського суду від ТОВ «Українська металургійна компанія.» надійшли два аналогічних за змістом клопотання від 25.05.2020 про відкладення розгляду справи, в якому відповідач 2, з посиланням на те, що встановлений постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» карантин продовжено до 22.06.2020, та у зв`язку з забороною міжміських перевезень, з огляду на що уповноважений представник відповідача 2, який зареєстрований та здійснює адвокатську діяльність у м. Дніпро, не зможе взяти участь в судовому засіданні в суді в м. Києві, просить відкласти розгляд справи на іншу дату.

Порадившись на місці, колегія суддів відмовляє у задоволенні вказаного клопотання з огляду на таке.

За змістом статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ст. 16 ГПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, Товариством з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.» згідно з довіреністю б/н від 19.12.2019 уповноважено адвоката Перепелиця Валентину Миколаївну представляти інтереси відповідача 2 в судах, зокрема, у апеляційних господарських судах.

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з 12.03.2020 на всій території України установлено карантин, який на даний час діє, а з 18.03.2020 діє заборона на перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішніх сполучень (приміському, міському, регіональному та дальньому) та заборона регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автобусом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні.

Водночас постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» від 04.05.2020 внесено зміни до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211. Так, новою редакцією п.п. 8.2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 дозволено, зокрема, діяльність адвокатів.

При цьому Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-ІХ статтю 197 ГПК України доповнено новою частиною (частиною четвертою) наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус», або Державною судовою адміністрацією України.»

При цьому ст. 197 ГПК України надає учасникам судового процесу право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду

З урахуванням викладеного та того, що діяльність адвокатів, в тому числі надання правової допомоги, дозволено, представник відповідача 2 не був позбавлений права прийняти участь в судовому засіданні, призначеному на 27.05.2020, в режимі відеоконференції на власний вибір або поза межами суду або у приміщенні іншого суду, проте вказаним правом не скористався.

До того ж участь представників в судовому засіданні не була визнана обов`язковою, а правову позицію щодо апеляційної скарги відповідач 2 виклав у відзиві на апеляційну скаргу, який апеляційним судом отримано 14.04.2020.

Станом на 27.05.2020 відзивів на апеляційну скаргу, клопотань та пояснень до суду не надходило.

Позивач, треті особи та відповідач 2 представників у судове засідання не направили, позивач та треті особи про причини неявки суду не повідомили.

Враховуючи належне повідомлення всіх учасників про час і місце судового розгляду апеляційної скарги, те, що апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції розглядається протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі, та те, що явка представників учасників судового процесу в судове засідання не визнана обов`язковою, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у відсутність представників позивача, відповідач 2 та третіх осіб за наявними матеріалами апеляційного провадження.

Під час розгляду справи представник відповідача 1 проти апеляційної скарги заперечив.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача 1, з урахуванням правил ст. ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила таке.

У грудні 2019 року до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ «Фав-Україна» до Акціонерного товариства «Укрсиббанк» та ТОВ «Українська металургійна компанія.», третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ТОВ «Укрбізнес ЛТД», третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ТОВ «Інтер Авто», в якій просив:

- визнати право відповідача 1 нараховувати проценти, передбачені кредитним договором про надання мультивалютної кредитної лінії №0 від 03.05.2007, укладеним між відповідачем 1 та третьою особою 2, права вимоги за яким відступлені відповідачем 1 на користь відповідача 2 за договором факторингу № 82/РАА від 20.11.2017, - таким, що припинилося з 16.04.2009 у зв`язку зі спливом строку кредитування та пред`явленням до третьої особи 2 вимоги від 01.04.2009 за вих. № 364/26-32 про повернення в повному обсязі в термін до 15.04.2009 отриманого кредиту та сплату процентів за користування кредитом;

- визнати право відповідача 2 нараховувати проценти, передбачені кредитним договором про надання мультивалютної кредитної лінії № 0 від 03.05.2007 року, укладеним між відповідачем 1 та третьою особою 2, права вимоги за яким відступлені відповідачем 1 на користь відповідача 2 за договором факторингу № 82/РАА від 20.11.2017, - таким, що припинилося з 16.04.2009 в зв`язку зі спливом строку кредитування та пред`явленням до третьої особи 2 вимоги від 01.05.2009 за вих. № 364/26-32 про повернення в повному обсязі в термін до 15.04.2009 отриманого кредиту та сплату процентів за користування кредитом;

- визнати право відповідача 1 вимагати сплати (погашення) Товариством з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» процентів у розмірі 8 998 591,84 доларів США та 404 276,58 грн., які були нараховані після 15.04.2009 за кредитним договором про надання мультивалютної кредитної лінії № 0 від 03.05.2007, укладеним між відповідачем 1 та третьою особою 2, та відступлені на користь відповідача 2 згідно з договором факторингу № 82/ЕАА від 20.11.2017, в будь-який спосіб, у тому числі але не обмежуючись шляхом звернення стягнення на належне Товариству з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» і третій особі 1 на праві власності майно, - таким, що припинилося;

- визнати право відповідача 2 вимагати сплати (погашення) Товариством з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» процентів у розмірі 8 998 591,84 доларів США та 404 276,58 грн., які були нараховані після 15.04.2009 за кредитним договором про надання мультивалютної кредитної лінії №0 від 03.05.2007, укладеним між відповідачем 1 та третьою особою 2, та відступлені на користь відповідача 2 згідно з договором факторингу №82/РАА від 20.11.2017, в будь-який спосіб, у тому числі але не обмежуючись шляхом звернення стягнення на належне Товариству з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» і третій особі 1 на праві власності майно, - таким, що припинилося.

Вказаний позов ТОВ «Фав-Україна» подано в інтересах ТОВ «Легалплейс».

Позов підписаний директором ТОВ «Фав-Україна».

Звернення до суду з вказаними позовом ТОВ «Фав-Україна» пояснює тим, що воно як засновник (учасник) ТОВ «Легалплейс» має право на захист своїх цивільних прав та законних інтересів, а також цивільних прав та законних інтересів ТОВ «Легалплейс», які в спірному випадку полягають у недопущенні змінення вартості або повного знецінення частки корпоративних прав ТОВ «Фав-Україна» в статутному капіталі ТОВ «Легалплейс», а також посилається на наявність виключних обставин, які виправдовують звернення ТОВ «Фав-Україна» як учасника ТОВ «Легалплейс» (ТОВ «Фав-Україна» є власником частки в статутному капіталі ТОВ «Легалплейс» у розмірі 109 807 191,10 грн., що складає 91,065% статутного капіталу останнього - примітка суду) в інтересах останнього, оскільки ТОВ «Легалплейс» позбавлено самостійної можливості звернутися до суду за захистом своїх прав, з огляду на наступне:

- ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г від 22.09.2017 в справі № 752/19045/17 в межах кримінального провадження № 0001043 накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Легалплейс» та на корпоративні права ТОВ «Легалплейс», засновниками якого є ТОВ «Фав-Україна» та Компанія «ФаймаркРісорсизКорп.», а ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г від 20.04.2018 у цій же справі - № 752/19045/17 вказане майно передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для здійснення заходів з управління з метою забезпечення збереження або збереження їх економічної вартості;

- 25.10.2018 між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та Товариством з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс Воздвиженка» укладено договір управління за яким останньому в управління передано, серед іншого, і вищевказані корпоративні права;

- 01.11.2018 ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» прийняте рішення, яким відсторонено від виконання обов`язків керівника ТОВ «Легалплейс» Ісакову Г.М. та до призначення керівника останнього покладено виконання обов`язків керівника з правом підпису на Новоченка Андрія Васильовича , а 02.11.2018 відповідні відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Вказане рішення ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» з учасниками ТОВ «Легалплейс» не погоджувало;

- в подальшому ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 08.08.2019 у справі № 752/19045/17 було повторно накладено арешт на корпоративні права ТОВ «Легалплейс» із забороною їх відчуження та передано їх в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів;

- вказані обставини свідчать про те, що на момент подання цієї позовної заяви засновники (учасники) та призначений засновниками (учасниками) виконавчій орган ТОВ «Легалплейс» позбавлені своїх повноважень щодо управління діяльністю останнього, оскільки останнє перебуває під контролем Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів а також ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка»;

- факт призначення ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» виконуючого обов`язки керівника ТОВ «Легалплейс» не може свідчити про наявність у ТОВ «Легалплейс» можливості самостійно, через призначеного засновниками (учасниками) керівника, захистити свої права, оскільки в.о. керівника Новоченко А.В. призначений без погодження засновників (учасників) ТОВ «Легалплейс», діє в інтересах ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка», яке, в свою чергу, діє в інтересах Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та не може вважатися для ТОВ «Легалплейс» органом, утвореним згідно з його статутом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі № 910/17599/19, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14.01.2020 та залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбізнес ЛТД» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер-Авто».

26.12.2019 до суду першої інстанції від ТОВ «Легалплейс» надійшла заява про залишення позову по справі № 910/17599/19 без розгляду, в якій заявник, з посиланням на те, що саме він є позивачем у цій справі, просить залишити без розгляду позовну заяву на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на те, що ТОВ «Легалплейс» має процесуальну дієздатність, може самостійно та вільно розпоряджатися своїми правами та не уповноважувало ТОВ «Фав-Україна» звертатися до суду з позовом в інтересах ТОВ «Легалплейс».

26.12.2019 до суду першої інстанції від відповідача 2 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду по справі № 910/17599/19 (а.с. 1-6 т. 2), в якій заявник, з посиланням на те, що позовну заяву підписано особою, яка не мала її підписувати, оскільки ТОВ «Фав-Україна» не доведено існування виключних обставин у підтвердження неможливості у ТОВ «Легалплейс» самостійно звернутися до суду за захистом порушеного права через виконавчі органи, тому є достатні підстави стверджувати, що в даній справі заявлено завідомо безпідставний позов, що має очевидно штучний характер та має бути визнаний судом зловживанням процесуальними правами, просило позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2020, повний текст якої складений 03.03.2020, у справі № 910/17599/19:

- у задоволенні клопотання б/н від 24.12.2019 «Про залишення позовної заяви без розгляду» Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.» у справі № 910/17599/19 відмовлено;

- клопотання б/н від 24.12.2019 «Про залишення позову без розгляду» Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» у справі № 910/17599/19 задоволено;

- позовну заяву б/н від 09.12.2019 Товариства з обмеженою відповідальністю «Фав-Україна» в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» до 1. Акціонерного товариства «Укрсиббанк», 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія.», третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбізнес ЛТД», третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер-Авто» про визнання прав такими, що припинилися залишено без розгляду.

За приписами ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що, як вбачається з апеляційної скарги у цій справі, ухвала суду першої інстанції оскаржується в частині задоволення клопотання ТОВ «Легалплейс» про залишення позовної заяви без розгляду та, як наслідок, залишення позову без розгляду, а відтак, враховуючи, що ухвала в частині відмови у задоволенні клопотання в частині відмови у задоволенні клопотання відповідача 2 про залишення позовної заяви без розгляду не оскаржується, згідно з ч. 1 ст. 269 ГПК України в цій частині ухвала суду першої інстанції в апеляційному порядку не переглядається.

Колегія суддів зазначає про те, що при апеляційному перегляді не встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права щодо винесення судом першої інстанції ухвали в частині відмови у задоволенні клопотання відповідача 2 про залишення позовної заяви без розгляду

Щодо задоволення клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Легалплейс» про залишення позовної заяви без розгляду та, як наслідок, залишення позову без розгляду колегія суддів зазначає таке.

У п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України визначено, що за результатами підготовчого засідання суду надано право, серед іншого, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Підстави для залишення позову без розгляду визначені ч. 1 ст. 226 ГПК України та до них віднесено, серед інших, залишення позову без розгляду у випадку, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як слідує з позовної заяви, ТОВ «Фав-Україна» звернулось до суду з позовом в інтересах ТОВ «Легалплейс» з посиланням на те, що останнє не має можливості звернутися до суду з вказаним позовом через призначеного саме засновниками (учасниками) керівника.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Водночас за змістом ч.ч. 5, 6 ст. 44 ГПК України юридична особа набуває процесуальних прав та обов`язків у порядку, встановленому законом, і здійснює їх через свого представника. Юридична особа може набувати процесуальних прав та обов`язків і здійснювати їх через своїх учасників у випадках, коли відповідно до закону чи установчого документа така юридична особа набуває та здійснює права, а також несе обов`язки через своїх учасників.

Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу (ч. 1 ст. 45 ГПК України).

При цьому, за змістом ч. 2 ст. 45 ГПК України позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Отже, позивачем у цій справі є саме ТОВ «Легалплейс», оскільки ТОВ «Фав-Україна» звернулось з позовом до суду саме в інтересах ТОВ «Легалплейс».

Щодо посилань ТОВ «Фав-Україна» на те, що за наданими його представником поясненнями, позов фактично поданий як у власних інтересах ТОВ «Фав-Україна», так і в інтересах ТОВ «Легалплейс», а судом першої інстанції не наведено доводів та відповідних норм процесуального права, згідно з якими ТОВ «Фав-Україна» не може бути позивачем у даній справі, а ТОВ «Легалплейс» може бути позивачем у даній справі, колегія суддів зазначає таке.

За змістом ст. 162 ГПК України, у позовній заяві, серед іншого, зазначаються відомості щодо осіб, які є учасниками судового процесу, та, зокрема, щодо позивач та відповідача.

При цьому, згідно з приписами ч. 1 ст. 47 ГПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно.

Колегія суддів зауважує ТОВ «Фав-Україна», що саме ним при поданні позовної заяви визначено, що він звертається з позовом не у власних інтересах, а в інтересах ТОВ «Легалплейс» та, відповідно, зазначено одного позивача у справі, яким, з огляду на обставини, які викладені вище, є саме ТОВ «Легалплейс», а у суду першої інстанції були відсутні підстави для визнання ТОВ «Фав-Україна» другим або єдиним позивачем у цій справі.

Колегія суддів зазначає і про те, що до визначення суб`єктного складу сторін у цій справі не можуть бути застосовані положення ч. 1 ст. 54 ГПК України, згідно з якою власник (учасник, акціонер) юридичної особи, якому належить 10 і більше відсотків статутного капіталу товариства (крім привілейованих акцій), або частка у власності юридичної особи якого становить 10 і більше відсотків, може подати в інтересах такої юридичної особи позов про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, оскільки предметом розгляду у справі № 910/17599/19 не є вимоги про відшкодування збитків, заподіяних ТОВ «Легалплейс» її посадовою особою.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що право на звернення до суду не є абсолютним та обмежено вимогами процесуального закону щодо прийнятності відповідної заяви, а у цій справі відсутні виключні обставини, які б свідчили про відсутність у ТОВ «Легалплейс» можливості самостійно звернутися до суду за захистом своїх прав.

Щодо посилань апелянта на те, що:

- на момент подання цієї позовної заяви засновники (учасники) та призначений засновниками (учасниками) виконавчій орган ТОВ «Легалплейс» позбавлені своїх повноважень щодо управління діяльністю ТОВ «Легалплейс», оскільки останнє перебуває під контролем Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, а також ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка»;

- факт призначення ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» виконуючого обов`язки керівника ТОВ «Легалплейс» не може свідчити про наявність у ТОВ «Легалплейс» можливості самостійно, через призначеного засновниками (учасниками) керівника, захистити свої права, оскільки в.о. керівника Новоченко А.В. призначений без погодження засновників (учасників) ТОВ «Легалплейс», діє в інтересах ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка», яке, в свою чергу, діє в інтересах Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, та не може вважатися для ТОВ «Легалплейс» органом, утвореним згідно з її статутом,

колегія суддів зазначає про те, що у випадку, якщо апелянт не погоджується як з фактом передачі корпоративних прав ТОВ «Легалплейс» в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, так і з фактом передачі таких прав в управління ТОВ «Житловий комплекс Воздвиженка» та прзначення останнім в.о. керівника ТОВ «Легалплейс», апелянт не позбавлений права оскаржити такі дії в судовому порядку, зокрема, оскаржити судові рішення щодо передачі вказаних корпоративних прав в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Крім того, якщо ТОВ «Легалплейс» будуть завдані збитки посадовою особою цього товариства, ТОВ «Фав-Україна» як учасник вказаного товариства, частка у власності якого становить 10 і більше відсотків, може подати в інтересах ТОВ «Легалплейс» позов про відшкодування збитків, заподіяних цій юридичній особі її посадовою особою, право на що йому надано чинним законодавством.

Питання наявності чи відсутності у ТОВ «Фав-Україна» як учасника ТОВ «Легалплейс» права звертатися до суду з відповідними позовними вимогами від свого імені в інтересах ТОВ «Легалплейс» будуть предметом дослідження у такій справі за позовом саме ТОВ «Фав-Україна».

При розгляді цієї справи, 910/17599/19, вказані обставини дослідженню та встановленню не підлягають як такі, що не мають значення для справи.

Згідно з ч. 4 ст. 55 ГПК України, якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави.

Позивачем у цій справі є саме ТОВ «Легалплейс» і як позивач у справі, згідно з приписами ч. 1 ст. 42 ГПК України, він має право подавати заяви та клопотання, зокрема, і заяву про залишення позову без розгляду.

Колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про те, що положення ст. 226 ГПК України не є диспозитивними та передбачають обов`язок суду залишити позов без розгляду з підстав, вказаних у частині 1 цієї статті.

З матеріалів справи вбачається, що клопотання про залишення позову без розгляду подане ТОВ «Легалплейс» до початку розгляду справи по суті, тобто з дотриманням порядку, встановленого чинним ГПК України, і що вказане клопотання підписане в.о. керівника вказаної особи - Новаченком А.В., який відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань має відповідні повноваження на підписання документів від ТОВ «Легалплейс».

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що клопотання ТОВ «Легалплейс» про залишення позову без розгляду є законним та таким, що підлягає задоволенню, та залишив позов без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Підстави для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19 у оскаржуваній частині та для задоволення апеляційної скарги ТОВ «Фав-Україна» відсутні.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по справі за звернення з апеляційною скаргою покладаються на ТОВ «Фав-Україна».

Керуючись ст.ст. 267-271, 273, 275-276, 281-284, 287 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фав-Україна» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 у справі № 910/17599/19 залишити без змін.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/17599/19.

Повний текст постанови складено: 01.06.2020

Головуючий суддя Н.Ф. Калатай

Судді А.І. Мартюк

Л.П. Зубець