ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

п р о п о в е р н е н н я п о з о в н о ї з а я в и

м.Чернівці

04 червня 2020 року Справа № 926/1076/20

Суддя Гушилик С.М. розглянувши позовну заяву за вх.№1076 від 21.05.2020 року

За позовом Керівника Кам`янець Подільської місцевої прокуратури (32300, м. Кам`янець Подільськ, вул. Драгоманова, буд. 11)

В інтересах держави, в особі Кам`янець Подільської міської ради (32300, м. Кам`янець Подільськ, Майдан Відродження, буд. 1)

До Обслуговуючого кооперативу "Житлово будівельний кооператив "Перспективний" (58003, м. Чернівці, вул. Салтикова Щедріна, буд. 18)

Про стягнення збитків (упущеної вигоди) завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури у сумі 605000,00 грн

В С Т А Н О В И В :

Керівник Кам`янець Подільської місцевої прокуратури звернувся з позовною заявою в інтересах держави, в особі Кам`янець Подільської міської ради до Обслуговуючого кооперативу "Житлово будівельний кооператив "Перспективний" про стягнення збитків (упущеної вигоди) завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури у сумі 605000,00 грн.

21.05.2020 року позовні матеріали зареєстровані відділом документального забезпечення та аналітичної роботи господарського суду Чернівецької області за вх.№1076.

Витягом з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями справу №926/1076/20 передано судді Гушилик С.М.

Ухвалою суду від 22.05.2020 року позовну заяву Керівника Кам`янець Подільської місцевої в інтересах держави, в особі Кам`янець Подільської міської ради залишено без руху та встановлено прокурору строк для усунення недоліків.

02.06.2020 року на адресу Господарського суду Чернівецької області від прокурора надійшли письмові пояснення (вх.№1161), які суд розцінює як заяву про усунення недоліків. В поданих поясненнях, останній надав свої обгрунтування стосовно наявності підстав для представництва в суді, а також надав суду наказ про призначення О. Гончара. керівником Кам`янець Подільської місцевої прокуратури.

Однак, проаналізувавши зміст наведеної заяви прокурора і доданих до неї додатків, суд дійшов висновку, що визначені ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 22.05.2020 року недоліки позовної заяви позивачем усунуто не в повному обсязі, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 3, 4 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом до іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз частин третьої, четвертої статті 53 ГПК України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в господарських судах стає можливою за обов`язкової умови обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме: нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Таким чином, згідно з ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, створені державою, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Доведення наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді здійснюється у загальному порядку шляхом подання належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів для доведення ухилення чи неналежного здійснення державними органами чи органами місцевого самоврядування заходів по захисту інтересів держави. Наприклад, це може бути внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази проведення перевірок і накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснюють встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо.

У даній справі прокурор заявив позов в інтересах держави в особі Кам`янець Подільської міської ради, визначивши її в якості позивача, як сторони договору про пайову участь у створені та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури територіальної громади та особи, що має право на стягнення спірних коштів.

Прокурором вказано, що позов пред`явлено в інтересах держави з огляду на те, що Кам`янець Подільська міська рада, як юридична особа з організаційно правовою формою є органом місцевого самоврядування, яка наділена повноваженнями щодо стягнення коштів з відповідача, захистом відновлення порушених інтересів відповідної територіальної громади не скористалась своїм правом та не стягнула ці кошти у судовому порядку.

Разом позовною заявою, прокуратурою було надано суду листа міської ради №1/02-25-1664 від 06.05.2020 року за підписом міського голови про те, що виконавчим комітетом Кам`янець Подільської міської ради не вживались заходи спрямовані на стягнення заподіяної шкоди територіальній громаді у судовому порядку та вживатись не будуть у зв`язку із недостатнім фінансуванням з місцевого бюджету у 2019 року та 2020 року на сплату судового збору.

На думку суду, даний лист підтверджує лише факт самого по собі невжиття міською радою заходів до самостійного стягнення на свою користь боргу за позовними вимогами з відповідача по справі. Однак про умисне ухилення, небажання чи фактичну неспроможність міської ради це зробити, така довідка не свідчить.

У відповідності до ст. 12 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Згідно ст. 42 вказаного Закону, сільський, селищний, міський голова, зокрема,: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету; забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання; оприлюднює затверджені радою програми, бюджет та звіти про їх виконання; представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; звертається до суду щодо визнання незаконними актів інших органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів; укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради; здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів;

Сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

При здійсненні наданих повноважень сільський, селищний, міський голова є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою, відповідальним - перед відповідною радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади. Сільський, селищний, міський голова щорічно звітує відповідно сільській, селищній, міській раді про здійснення державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності виконавчими органами відповідної ради.

Як визначено нормами ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень, в т.ч. і за подання позовів до боржників для стягнення заборгованості на користь міського бюджету, несе саме міський голова.

Наданими у справу доказами прокурором не доказано, що міська рада з об`єктивних і непереборних причин не могла або не хотіла (ухилялася) від подання позову до суду про стягнення боргу з відповідача.

На підтвердження цього висновку судом встановлено, що міська рада є юридичною особою з належною повнотою повноважень на звернення до суду із позовом про стягнення боргу на підставі договору, стороною якого вона є. Міська рада отримує кошти з податку за землю, інші податки і збори, а тому мала достатні фінансові можливості для подання позову.

Також з матеріалів позовної заяви вбачається, що міський голова 02.04.2019 року та 17.04.2020 року звертався листами до відповідача з вимогою про сплату коштів пайової участі у створенні розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури міста Каменець Подільського та попереджав про можливість досудового врегулювання питання. Тобто міська рада не тільки не ухилялася від вчинення дій по стягненню боргу, а й вела претензійну роботу із відповідачем та планувала досудове врегулювання спору, яке передує зверненню з позовною заявою до суду.

Отже, всі можливості для подання самостійного позову для захисту прав міської ради є в наявності.

Прокурор не доводить відсутність у міської ради повноважень на самостійне звернення до суду із аналогічним позовом. Якби позивач був обмежений у своїх повноваженнях на звернення до суду із заявленим позовом, то прокурор визначив би позивачем себе, як це передбачено абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України. Однак таких обставин і доказів прокурор у позовній заяві не навів, міську раду визначив належним позивачем.

Отже прокурор неправомірно перебрав на себе повноваження міської ради по здійсненню нею повноважень на захист майнових прав, безпідставно погодився із нічим не підтвердженими доводами міського голову щодо ухилення від звернення із позовною заявою. Прокурор не отримав належних і об`єктивних доказів про свідоме ухилення міської ради від звернення із позовною заявою до суду і небажання захищати інтереси громади. Строк позовної давності для заявлення позову до відповідача ще триває, докази неплатоспроможності відповідача у справі відсутні, а тому нагальної загрози інтересам міської ради коли прокурор негайно зобов`язаний вжити заходи свого впливу, на думку суду, у правовідносинах сторін нема.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ у справах стосовно участі прокурорів, Суд неодноразово висловлював свою думку про те, що одна лише участь прокурора у справі може розглядатися як порушення п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну із сторін спору і його участь у справі може створювати для сторони відчуття нерівності.

Крім того, справедливий судовий розгляд потребує забезпечення справедливої рівноваги сторін, а прокурор своєю участю створює суттєві незручності для протилежної сторони.

З огляду на викладене суд вважає, що у цій справі немає передбачених законом виключних підстав, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави і тому прокурор не підтвердив належними та допустимими доказами існування правових підстав для захисту цих інтересів та відповідно, не набув процесуального статусу органу, якому законом (ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру") надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб (спеціальної процесуальної правоздатності).

Частиною 1 статті 226 ГПК України передбачено залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що підстави для звернення керівника Кам`янець Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Кам`янець Подільської міської ради до Обслуговуючого кооперативу Житлово будівельний кооператив Перспективний про стягнення збитків (упущеної вигоди) завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури у сумі 605000,00 грн. до Господарського суду Чернівецької області у даній справі не доведені.

Обставини дотримання прокурором встановленої ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, обставини наявності визначених законодавством підстав для представництва інтересів держави та їх доведення прокурором підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, тобто до початку вирішення спору, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

Суд також зазначає, що у разі вирішення спору по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового акта у випадку, якщо законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення п. 3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя, повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на викладене, позовна заява заступника керівника Кам`янець Подільської місцевої прокуратури підлягає поверненню на підставі п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України, оскільки прокурор, звертаючись до суду з даним позовом, не довів законних підстав для представництва інтересів держави у спірних правовідносинах.

Окрім того, слід відмітити те, що прокурором на вимогу ухвали суду подано копію наказу №189К від 09.11.2018 року про призначення О.В. Гончара керівником Кам`янець Подільської місцевої прокуратури. Однак, відсутні відомості стосовно обсягу повноважень останнього.

Отже, враховуючи відсутність у позовних матеріалах належних доказів, які підтверджують повноваження О.В. Гончара, в якості керівника Кам`янець Подільської місцевої прокуратури, суд приходить до висновку, що позовна заява підписана особою, яка не має повноважень на її підписання, та підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Керуючись п. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву за вх.№1076 від 03.06.2020 року та додані до неї додатки Керівнику Кам`янець Подільської місцевої прокуратури (32300, м. Кам`янець Подільськ, вул. Драгоманова, буд. 11).

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала господарського суду може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст.ст. 255-259 ГПК України з урахуванням п.4 розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.

Суддя С.М Гушилик