РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.06.2020Справа № 910/12209/19

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Ломаки В.С.,

за участю секретаря судового засідання: Вегера А.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект-Актів»

про стягнення 746 201, 27 грн.,

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Східне територіальне квартирно-експлуатаційне управління (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект-Актів» (далі - відповідач) про стягнення штрафних санкцій за Договором № 132/2018/132 від 07.06.2018 у розмірі 403 351, 99 грн., з яких 168 063, 30 грн. штрафу та 235 288, 69 грн. пені.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що відповідач належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання за Договором № 132/2018/132 від 07.06.2018 в частині дотримання Графіку виконання робіт по 4-му етапу та прострочив їх виконання на 25 днів, внаслідок чого виникли підстави для нарахування штрафних санкцій. У зв`язку з цим позивач вирішив звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.09.2019 вищевказану позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

23.09.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.09.2019 відкрито провадження у справі № 910/12209/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, судове засідання призначено на 23.10.2019 року.

11.10.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до змісту якої позивач просить суд стягнути з відповідача 510 912, 58 грн. пені за період з 01.07.2019 по 14.09.2019 та 235 288, 69 грн. штрафу.

У підготовчому засіданні 23.10.2019 року судом прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, відповідно має місце нова ціна позову, виходячи з якої вирішується спір.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.10.2019 підготовче засідання відкладено на 19.11.2019 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.11.2019 відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 18.12.2019 року.

21.11.2019 року на електронну пошту господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.12.2019 відмовлено у задоволенні заяви Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 18.12.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/12209/19 до судового розгляду по суті на 21.01.2020 року.

21.01.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позов, відповідно до змісту якого відповідач проти задоволення позову заперечує, посилаючись на безпідставність заявлених вимог, оскільки додатковою угодою № 5 від 22.05.2019 до договору підряду було продовжено термін завершення 4-го етапу до 30.06.2019. Будівельні роботи за четвертим етапом були виконані відповідачем в повному обсязі та у визначені терміни ще у листопаді 2018 року, що підтверджується актами виконаних робіт, які оплачені позивачем. Окрім того, відповідач зазначив про відсутність його вини у простроченні виконання робіт, оскільки позивач не забезпечив підготовку будівельного майданчика для виконання ним підрядних робіт, що зумовило виконання додаткових робіт, не передбачених проектною документацією, про що були складені акти на виконання додаткових робіт. Претензію від позивача відповідач не отримував. Також, відповідач заперечив ціну позову визначену на підставі довідки про вартість невиконаних будівельних робіт, складеної позивачем в односторонньому порядку, без залучення незалежних спеціалістів, без повідомлення генпідрядника та підрядника, технічного та авторського нагляду. Складена позивачем довідка, на переконання відповідача, не відповідає фактичному стану виконання будівельних робіт на відповідну дату та не відображає всіх виконаних генпідрядником робіт.

21.01.2020 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 05.02.2020 року відповідно до ст. 216 ГПК України.

05.02.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником відповідача подано клопотання про призначення у справі судової експертизи.

05.02.2020 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 18.02.2020 року відповідно до ст. 216 ГПК України.

13.02.2020 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва представником позивача подано відповідь на відзив, відповідно до змісту якої позивач вказує на те, що відповідачем 07.06.2018 року за актом було прийнято будівельний майданчик та проектно-кошторисну документацію без зауважень, що підтверджується актом прийому-передачі від 07.06.2018. При цьому, підготовчі роботи до виконання підрядних робіт були обумовлені у проектній документації по першому етапу будівництва із встановленням строку їх виконання з 07.06.2018 по 10.06.2018. Довідка про вартість невиконаних будівельних робіт складена позивачем із врахуванням всіх актів виконаних будівельних робіт за формою КВ-2в, які надавались відповідачем, а тому у ній не врахована вартість закуплених матеріалів та ресурсів, які вказані в актах виконаних робіт №№ 6, 7 за листопад 2018 року. При цьому, ціна позову обрахована відповідно до претензій, які направлялись генпідряднику, які відповідачем не спростовані, заявлені до стягнення штрафні санкції не оспорені, та докази на підтвердження виконання робіт по четвертому етапу не надані.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 18.02.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 03.03.2020 року.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.03.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 25.03.2020 року.

Проте, згідно з Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19: 1, на всій території України установлено карантин.

Водночас, Рада суддів України звернулась до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін. Також Рада суддів України просить громадян утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання (заява Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів від 11.03.2020 р.).

Також, Рада суддів України рекомендувала у період з 16 березня до 3 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами (Лист Ради суддів України від 16.03.2020 року, адресований Верховному Суду, Вищому антикорупційному суду, місцевим та апеляційним судам (http://rsu.gov.ua/uploads/news/no9rs-18620-vid-16032020-verhovn-92b86c6546.pdf)).

Враховуючи вищевикладене, ухвалою від 19.03.2020 господарський суд міста Києва повідомив учасників справи про те, що судове засідання, призначене на 25.03.2020 року, не відбудеться та зазначив, що про дату і час судового засідання учасників справи буде повідомлено додатково.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.05.2020 судове засідання у справі призначено на 02.06.2020 року.

28.05.2020 року на електронну пошту господарського суду міста Києва представником позивача подано клопотання про розгляд справи без його участі.

У судове засідання 02.06.2020 року представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача у судове засідання 02.06.2020 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Статтею 202 Господарського процесуального кодексу України визначені наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Зокрема, згідно із частиною 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на те, що неявка представників сторін не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Водночас, оскільки суд надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до частини 3 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши наявні у матеріалах справи документи суд, вважає за необхідне в порядку статті 119 Господарського процесуального кодексу України продовжити відповідачу строк для подання відзиву на позов до 21.01.2020 року та продовжити позивачу строк для подання відповіді на відзив до 13.02.2020 року.

При цьому, судом розглянуто клопотання відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та вирішено відмовити в його задоволенні, враховуючи наступне.

Відповідно до частини першої статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Як на тому наголосив Верховний Суд у постанові у справі № 925/1641/17 від 02.07.2019, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

Зважаючи на вищевикладене та з огляду на те, що відповідачем у заявленому клопотанні належним чином необґрунтовано необхідність призначення судової експертизи у даній справі з урахуванням її доказового наповнення, суд не вбачає дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, з урахуванням наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.

В силу приписів статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, господарським судам необхідно також враховувати, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Крім того, у постанові Верховного Суду від 11.06.2018 у справі № 922/2716/17 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що суду слід виходити з того, що при призначенні судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також, судом розглянуто та вирішено відмовити у задоволенні клопотання відповідача від 21.01.2020 про надання йому додаткового часу для подання до суду відповідних заяв свідків для їх виклику до суду відповідно до приписів статті 88 Господарського процесуального кодексу України, оскільки на переконання суду у відповідача було достатньо часу для подання до суду всіх доказів на підтвердження своїх заперечень.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

07 червня 2018 року між Східним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням (далі - позивач, замовник) та Приватним підприємством «Проект-Актів», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Проект-Актів» (далі - відповідач, генпідрядник) укладено Договір підряду № 132/2018/132 на виконання робіт із будівництва казарми поліпшеного планування № 3, 36 обрМП, м. Маріуполь, Донецька обл., військове містечко № 46 (далі - Договір, договір підряду), за умовами якого, замовник доручає, а підрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов Договору виконання робіт із будівництва об`єкта: «Будівництво будівлі казарми поліпшеного планування № 3, 36 обрМП, м. Маріуполь, Донецька обл., військове містечко № 46» (код 45210000-2 - «Будівництво будівель» відповідно до ДК 021:2015) (далі - об`єкт), що виконується за рахунок коштів Державного бюджету України.

22 травня 2019 року між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду № 5 до Договору підряду, за умовами якої сторони дійшли згоди внести зміни в п. 1.2, 3.1, 4.2.2, 5.1, 5.1.3, 7.4 Договору.

Відповідно до пунктів 1.2-1.5 Договору (тут і далі в редакції додаткової угоди № 5 від 22.05.2019) генпідрядник зобов`язується у строк по 30.09.2019 без врахування технологічної перерви, пов`язаної з відсутністю кошторисних призначень та фінансування замовника або з причин невідповідності погодних умов технології виконання робіт та інше, виконати роботи з будівництва об`єкту та передати їх замовнику, а замовник прийняти і оплатити виконані роботи (об`єкт). Кількісні характеристики виконуваних за цим Договором робіт викладено у Додатку № 1 до цього Договору. Власником об`єкту є Замовник. Обсяги робіт по об`єкту можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків замовника.

Пунктом 2.3 Договору обумовлено, що замовник здійснює контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт відповідно до частини першої статті 849 Цивільного кодексу України та у порядку, передбаченому Договором.

Згідно з пунктом 3.1 Договору договірна ціна становить 14 677 440, 00 грн., у тому числі ПДВ - 2 446 240, 00 грн. в тому числі вартість робіт:

- на 2018 рік складає 7 353 274,80 грн., в т.ч. ПДВ 1 225 545, 80 грн., що відповідає бюджетним призначенням замовника на 2018 рік;

- на 2019 рік складає 7 324 165, 20 грн., в т.ч. ПДВ 1 220 694, 20 грн., що відповідає наявним бюджетним призначенням замовника на 2019 рік.

Відповідно до п. 3.2 договору, зазначена Договірна ціна складена у відповідності до Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013) та є твердою, складається генпідрядником на підставі наданої ним цінової пропозиції згідно з вимогами нормативних документів у сфері ціноутворення в будівництві.

Відповідно до пунктів 4.1.1 - 4.1.3 Договору розрахунки за виконані роботи по об`єкту проводяться на підставі "Актів приймання виконаних будівельних робіт" за формою КБ-2в та "Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат" за формою КБ-3.

Після виконання Генпідрядником робіт по об`єкту (повністю або частково) та надання замовнику документів, зазначених в пп. 4.1.1 Розділу IV Договору, замовник встановленим порядком приймає ці роботи, якщо вони повністю відповідають визначеним умовами Договору щодо якості та об`єму, в іншому випадку акти повертаються генпідряднику для усунення зауважень та коригування.

Документи про виконані роботи та їх вартість складаються і підписуються генпідрядником та передаються замовнику, який зобов`язаний протягом 3 (трьох) календарних днів після отримання цих документів приступити до їх перевірки та приймання виконаних робіт.

За умовами п. 5.1 Договору термін завершення виконання робіт по об`єкту з урахуванням граничних строків виконання нижченаведених етапів визначається Календарним графіком виконання робіт, який розробляється генпідрядником, погоджується замовником та є невід`ємною частиною цього Договору та становить по 30.09.2019.

Терміни завершення виконання етапів:

1 етап: по 30.08.2018 повинні бути завершені наступні будівельні роботи: організація будівельного майданчику, планування території, підготовчі роботи; земляні роботи; улаштування фундаменту; улаштування монолітного поясу по фундаментам; улаштування вводів інженерних мереж; розведення мереж каналізації та водопостачання нижче відм. 0; улаштування підлоги по ґрунту до відм. 0.

2 етап: по 29.09.2018 повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 1-го поверху з перемичками; улаштування монолітного поясу по стінам 1-го поверху; монтаж плит перекриття 1-го поверху з монолітними ділянками.

3 етап; по 08.11.2018 повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 2-го поверху з перемичками; улаштування монолітного поясу по стінам 2-го поверху; монтаж плит перекриття 2-го поверху з монолітними ділянками; монтаж вікон 1-го поверху; улаштування внутрішніх стін (перегородок) 1-го поверху; улаштування стін цегляних горища; улаштування покрівлі; монтаж вікон 2-го поверху та горища; монтаж сходів між 1-м та 2-м поверхом; улаштування внутрішніх стін (перегородок) 2-го поверху.

4 етап (спірний етап): по 30.06.2019 повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування бетонної стяжки підлоги 1-го поверху;

прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му поверсі;

прокладка внутрішніх мереж тепло, водопостачання та каналізації на 1-му поверсі; прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 2-му поверсі;

внутрішня штукатурка стін 1-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 1-го поверху;

улаштування бетонної стяжки підлоги 2-2го поверху; внутрішня штукатурка стін 2-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 2-го поверху;

утеплення фасаду;

улаштування зливної системи.

5 етап: по 14.09.2019 повинні бути завершені наступні, будівельні роботи: облицювання керамічною плиткою стін 1-го поверху; облицювання керамічною плиткою стін 2-го поверху; прокладка внутрішніх мереж тепло-, водопостачання та каналізації на 2-му поверсі; оздоблення фасаду; улаштування зовнішніх сходів; встановлення внутрішніх дверей; внутрішні оздоблювальні роботи (монтаж стельового гіпсокартону, штукатурка стін та стель, улаштування підлоги, монтаж армстронгу, поклейка шпалер, фарбування та покриття лаком тощо); встановлення сантехнічних приладів; улаштування світильників та електрофурнітури; благоустрій території; інші будівельні роботи згідно проекту.

6 етап: по 30.09.2019 повинні бути завершені наступні будівельні роботи: під`єднання будівлі до зовнішніх інженерних мереж тепло-, електро-, водопостачання та каналізації; наведення порядку на об`єкті та прилеглій території (вивіз усього будівельного сміття, очищення конструкцій об`єкту від бруду та пилу тощо); підготовка будівлі до передачі в експлуатацію замовнику (передача виконавчої, технічної та іншої документації на об`єкт, будівельні матеріали та конструкції, що використовувались при його будівництві); усунення недоліків, виявлених замовником при прийнятті об`єкта.

З урахуванням зазначених етапів робіт та граничних строків їх виконання генпідрядником розробляється календарні графіки виконання робіт, які погоджуються Замовником та є невід`ємною частиною цього Договору.

У відповідності до п. 5.1.2 Договору місце виконання робіт: м. Маріуполь, Донецька область.

Пунктом 5.1.3 Договору визначено, що генпідрядник зобов`язаний:

розпочати виконання робіт на об`єкті за Договором протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати підписання Договору обома сторонами та отримання від замовника проектної документації на об`єкт;

забезпечити введення об`єкта в експлуатацію;

завершити виконання робіт та передати об`єкт замовнику відповідно до умов Договору не пізніше ніж 30.09.2019, з виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі надати "Акт приймання виконаних будівельних робіт" за формою КБ-2в та "Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат" за формою КБ-3.

Згідно з пунктом 5.1.4. Договору генпідрядник за згодою замовника може завершити виконання робіт, а також забезпечити введення об`єкта в експлуатацію і передати його замовнику достроково.

Зміна строків виконання робіт та передачі об`єкта замовнику здійснюється шляхом підписання сторонами відповідної додаткової угоди до Договору (з обґрунтуванням обставин, що його спричинили) (пункт 5.1.5).

Обставинами, які надають генпідряднику право вимагати від замовника зміни строків виконання робіт, введення в експлуатацію закінченого об`єкту є обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) та обставини, за які відповідає замовник (незабезпечення об`єкту затвердженою проектною чи дозвільною документацією, несвоєчасне виконанні Замовником зобов`язань за Договором, внесення змін до проектно-кошторисної документації).

При цьому, генпідрядник зобов`язаний письмово повідомити замовника про наявність відповідних обставин протягом 3 (трьох) календарних днів з дати їх настання (пункт 5.1.6).

У разі необхідності замовник має право прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення темпів виконання робіт по об`єкту, про що письмово повідомляє генпідрядника протягом 5-ти робочих днів з дня прийняття такого рішення. Прийняття такого рішення замовником є підставою для укладення сторонами додаткової угоди до Договору, в тому числі внесення змін до Календарного графіку виконання робіт (Додаток № 3), зміни Договірної ціни Договору, тощо (пункт 5.1.7).

У відповідності до п. 5.2.1. Договору приймання-передача виконаних робіт по об`єкту здійснюється відповідно до чинних нормативно-правових актів, якими регламентовано прийняття закінчених об`єктів в експлуатацію.

Якщо при здійсненні будівництва об`єкту, при введенні його в експлуатацію чи передачі замовнику виникнуть зауваження до стану (якості) робіт по об`єкту, сторони зобов`язані скласти Акт виявлених недоліків та дефектів з переліком і кількісним визначенням виявлених недоліків (недоробок і порушень) та строків щодо їх усунення (п. 5.2.2. Договору).

Якщо генпідрядник відмовиться взяти участь у складанні чи підписанні вказаного акту, замовник має право скласти цей акт за участю інженера з технічного нагляду, що має відповідний кваліфікаційний сертифікат. Визначені у цьому акті зауваження щодо недоліків, недоробок або порушень (якщо такі будуть виявлені) та терміни їх усунення (виправлення) є обов`язковими до виконання генпідрядником, а також є підставою застосування до генпідрядника передбачених Договором штрафних санкцій та відшкодування завданих Замовнику внаслідок порушення умов Договору збитків (п. 5.2.3. Договору).

Передача виконаних робіт по об`єкту генпідрядником та їх приймання замовником оформлюється Актом приймання виконаних будівельних робіт та Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-2В, КБ-3) з обов`язковим попереднім оформленням виконавчої технічної документації, актів на приховані роботи, виконавчих схем, тощо (п. 5.2.4. Договору).

Недоліки у виконаних роботах, виявлені в процесі їх приймання-передачі та при введенні об`єкта в експлуатацію, які виникли з вини генпідрядника, повинні бути усунуті Генпідрядником протягом строків, визначених робочою комісією, яка приймає об`єкт.

У разі відмови генпідрядника усунути такі недоліки, замовник може, усунути їх самостійно або із залученням третіх осіб. При цьому витрати, пов`язані з усуненням недоліків, компенсуються генпідрядником протягом п`яти календарних днів з дня пред`явлення замовником письмової вимоги до генпідрядника (п. 5.2.5. Договору).

Якщо виявлені недоліки не можуть бути усунені генпідрядником, замовником або третьою особою, замовник має право відмовитися від приймання об`єкта та вимагати компенсації збитків (п. 5.2.6. Договору).

Відповідно до п. 5.3 Договору забезпечення робіт по об`єкту проектною документацією здійснюється замовником.

Передача некомплектної проектної документації, а також проектної документації, що не відповідає Державним будівельним нормам та Державним стандартам України не дозволяється (п. 5.3.2. Договору).

Генпідрядник зобов`язаний забезпечувати виконання робіт по об`єкту необхідними матеріально-технічними (зокрема - будівельними матеріалами, обладнанням, устаткуванням, виробами, механізмами та конструкціями тощо) та енергетичними ресурсами.

При цьому, генпідрядник відповідає за їх належну якість та відповідність вимогам чинного законодавства, проектній документації, умовам Договору.

Згідно з п. 5.4.1.1 Договору генпідрядник за погодженням з замовником може залучати до виконання робіт інших осіб (субпідрядників).

Генпідрядник відповідає перед субпідрядниками за невиконання або неналежне виконання замовником своїх зобов`язань за Договором, а перед замовником - за невиконання зобов`язань субпідрядниками (п. 5.4.2. Договору).

Генпідрядник координує виконання робіт субпідрядниками на будівельному майданчику, створює належні умови та контролює виконання ними договірних зобов`язань (п. 5.4.3. Договору).

Субпідрядники, що залучаються генпідрядником до виконання робіт, повинні відповідати кваліфікаційним та іншим вимогам (мати ліцензію (дозвіл) на виконання робіт, визначених договором субпідряду, досвід виконання аналогічних робіт та ресурси, достатні для їх виконання, тощо) (п. 5.4.4. Договору).

У відповідності до п. 6.1 Договору замовник зобов`язаний, зокрема своєчасно та в повному обсязі оплатити виконані роботи; приймати виконані роботи згідно типових форм № КБ-3 "Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат", та № КБ-2в "Акт приймання виконаних будівельних робіт"; протягом 5 (п`ять) календарних днів після підписання сторонами Договору передати генпідряднику з оформленням відповідного акту приймання-передачі будівельний майданчик для виконання робіт по об`єкту та проектну документацію на об`єкт; своєчасно, відповідно до умов Договору здійснювати фінансування об`єкта; приймати у встановленому порядку виконані роботи шляхом перевірки, підписання актів прийняття виконаних генпідрядником робіт (форми № КБ-2в) та довідок про вартість виконаних робіт і витрат (форми № КБ-3) після оформлення виконавчої технічної документації.

У відповідності до п. 6.3 Договору генпідрядник зобов`язаний, зокрема протягом 5 (п`яти) календарних днів після підписання сторонами Договору прийняти від замовника з оформленням відповідного акту приймання-передачі будівельний майданчик для виконання робіт по об`єкту та проектну документацію на об`єкт; забезпечувати виконання робіт, якість яких відповідає умовам Договору та вимогам чинного законодавства у строки, встановлені Договором; у разі невиконання своїх зобов`язань за Договором сплатити замовнику визначені умовами Договору штрафні санкції, а також повернути замовнику відповідну частку сплачених останнім за умовами Договору коштів; інформувати замовника про виконання робіт за Договором, наявність обставин, що перешкоджають їх виконанню, сприяють погіршенню якості робіт, а також про заходи, необхідні для їх усунення.

У пункті 7.4 Договору сторонами узгоджено види порушень та штрафні санкції, які застосовуються до генпідрядника за Договором:

- за порушення строків виконання робіт по будь-якому із етапів та календарного графіку виконання робіт, визначених пунктом 5.1 Договору, стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 (двадцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від вартості таких робіт;

- за виконання робіт неналежної якості - штраф в розмірі 25 % від вартості неякісно виконаних робіт;

- за порушення строків повернення попередньої оплати (її частини) або надання письмового звіту щодо використання попередньої оплати - пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Додаток № 1 до договору підряду містить договірну ціну на будівництво об`єкту на загальну суму 14 677, 44 тис. грн.

Наявні у матеріалах справи локальні кошториси № 2-1-1, № 2-1-2, № 2-1-3, № 2-1-4, № 2-1-5, № 2-1-6, № 2-1-7, № 2-1-8, № 2-1-9, № 2-1-10 на будівельні роботи по об`єкту, які перевірені та підписані відповідачем, містять найменування робіт та витрати на їх виконання, загальну їх вартість тощо.

Додатком № 3 до Договору сторонами узгоджено поетапний календарний графік виконання робіт.

Укладений сторонами договір є договором підряду, а тому права та обов`язки сторін визначаються в тому числі положеннями глави 61 Цивільного кодексу України.

Зокрема, відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Після укладання договору підряду за Актом прийому-передачі від 07.06.2018 позивач передав, а відповідач прийняв будівельний майданчик: будівництво будівель казарм поліпшеного планування №№ 1-4, м. Маріуполь, військове містечко № 46.

Також, за Актом приймання-передавання технічної документації від 07.06.2018, замовник передав підряднику будівельно-технічну та кошторисну документацію у двох примірниках.

Будь-яких претензій зі сторони підрядника щодо стану будівельного майданчика чи будівельно-технічної документації, позивач не отримав.

Позивач надіслав відповідачу претензію № 516/10/2963 від 12.07.2019, у якій повідомив про порушення строків завершення робіт за договором по 4-му етапу на 12 днів та вимагав сплатити пеню в сумі 80 670, 36 грн. із розрахунку 0,2% вартості робіт, з яких допущено порушення, що складає 3 361 267, 00 грн. Претензія була направлена відповідачу 15.07.2019 листом з описом вкладення № 966.

У зв`язку з порушення строків завершення робіт за договором по 4-му етапу на 25 днів, позивач надіслав відповідачу претензію № 516/10/3187 від 25.07.2019, у якій вимагав сплатити пеню в сумі 87 392, 94 грн. та штраф у розмірі 235 288, 69 грн. Претензія була направлена відповідачу 26.07.2019 листом з описом вкладення № 614.

Відповіді на претензії відповідач не надав, штрафні санкції не сплатив.

Станом на 14.09.2019, відповідач неналежно виконуючи взяті на себе зобов`язання за Договором підряду, порушив строки виконання робіт по 4-етапу, в зв`язку з чим, замовник нарахував штрафні санкції у вигляді пені за період з 01.07.2019 по 14.09.2019 (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог) у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, в сумі 510 912, 58 грн. та штраф за прострочення виконання робіт понад 20 (двадцять) календарних днів, у розмірі 7% від вартості таких робіт, в сумі 235 288, 69 грн., що є предметом позову.

Відповідач проти позову заперечив з тих підстав, що будівельні роботи за четвертим етапом були виконані відповідачем в повному обсязі та у визначені терміни ще у листопаді 2018 року, що підтверджується актами виконаних робіт №№6,7 за листопад 2018 року, які оплачені позивачем.

При цьому, затримка сталась не з вини підрядника, оскільки після прийняття будівельного майданчику стала необхідність виконання додаткових робіт, які не були передбачені проектно-кошторисною документацією, та без виконання яких не можуть бути розпочаті будівельні роботи на об`єкті, про що складено Акт № 3 на виконання додаткових робіт від 03.07.2018, який був затверджений позивачем. Генпідрядник неодноразово повідомляв замовника про вказані обставини, які зумовлюють збільшення строків виконання робіт листами № 276 від 15.08.2018, № 14 від 20.02.2019. Втім замовник будівництва про результати розгляду листів відповідача не повідомив.

Такі обставини, на переконання відповідача, звільняють генпідрядника від відповідальності відповідно до ст. 883 Цивільного кодексу України, оскільки стались не з його вини. Незважаючи на необхідність виконання додаткових робіт, генпідрядник виконав будівельні роботи за спірним етапом в зазначені в додатковій угоді строк - до 30.06.2019.

Також, відповідач заперечив вартість робіт, з яких прострочені строки виконання, з огляду на складання довідки про вартість невиконаних робіт в односторонньому порядку, без залучення генпідрядника. При цьому тягар доказування фактично виконаних будівельних робіт з спірним етапом покладається на позивача за допомогою актів виконаних будівельних робіт.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з огляду на наступне.

Відповідно до ст. ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

За приписами п. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

При цьому, п. 2 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Порушенням зобов`язання, у відповідності до ст. 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Статтею 875 ЦК України визначено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.1 ст. 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За умовами п. 5.1 договору термін завершення виконання робіт по об`єкту - не пізніше ніж через 210 календарних днів з дати укладання договору, а саме до 30.10.2018, у тому числі за четверним етапом - до 08.10.2018.

Як було встановлено вище, додатковою угодою № 5 від 22.05.2019 сторони змінили пункт 5.1 договору підряду та узгодили, що термін завершення виконання робіт по об`єкту з урахуванням граничних строків виконання нижченаведених етапів визначається Календарним графіком виконання робіт, який розробляється генпідрядником, погоджується замовником та є невід`ємною частиною цього Договору та становить по 30.09.2019.

При цьому, строк виконання робіт за першим-третім етапами сторонами не змінювався.

Так, сторони погодили, що у термін завершення четвертого етапу по 30.06.2019 повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

улаштування бетонної стяжки підлоги 1-го поверху;

прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му поверсі;

прокладка внутрішніх мереж тепло, водопостачання та каналізації на 1-му поверсі;

прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 2-му поверсі;

внутрішня штукатурка стін 1-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 1-го поверху;

улаштування бетонної стяжки підлоги 2-го поверху;

внутрішня штукатурка стін 2-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 2-го поверху;

утеплення фасаду;

улаштування зливної системи.

Однак, доказів на підтвердження виконання всіх обумовлених робіт та у визначений строк за четвертим етапом, матеріали справи не містять, а відповідачем не надано.

Суд відхиляє доводи відповідача про виконання ним всіх робіт по четвертому етапу в листопаді 2018 року з посиланням на акти виконаних робіт №№ 6, 7 за листопад 2018 року, оскільки їх зміст не підтверджує виконання робіт, що обумовлені п. 5.1 договору для робіт четвертого етапу в повному обсязі.

Актом № 6 за листопад 2018 року підтверджується виконання робіт на загальну суму 754 784, 57 грн. (905 741, 48 грн. з ПДВ), з яких вартість матеріалів становить 715 505, 37 грн.

Актом № 7 за листопад 2018 року підтверджується виконання робіт на загальну суму 963 459, 19 грн. (1 156 151, 03 грн. з ПДВ), з яких вартість матеріалів становить 547 051, 40 грн.

Таким чином, з урахуванням закупівлі матеріалів, ресурсів, які вказані в Акті виконаних робіт №6,7 за листопад 2018 року, відповідач не виконав роботи по 4 етапу за пунктами в локальних кошторисах на будівельні роботи до Договірної ціни:

1.Прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му, 2-му поверхах (локальний кошторис 2-1-9 електрообладнання - за пунктами 1-26, локальний кошторис 2-1-10 електроосвітлення - пункти 1-16, 20, 35-39, 42-47);

2.Прокладка внутрішніх мереж тепло-, водопостачання та каналізації на 1-му поверсі:

- теплопостачання (локальний кошторис 2-1-3 - за пунктами 1, 5-11, 13, 15-17, 38-40; локальний кошторис 2-1-5 пункти 1-47);

- водопостачання (локальний кошторис 2-1-6 - за пунктами 1, 3, 5, 8, 10, 18-20, 24, 27-28, 30-34, 40-42, 52-55, 57-61, 67-68, 70, локальний кошторис 2-1-7 - за пунктами 1-7,11);

- каналізація (локальний кошторис 2-1-8 - за пунктами 1 - 0,2 м, 3 - 0,65 м, 4 - 0,35м, 13,16-19, 21-23, 25, 27-36);

3.Внутрішня штукатурка стін 1-го, 2-го поверхів (локальний кошторис 2-1-2 (розділ 7) за пунктами 281, 289, 294);

4.Монтаж профілів підвісних стель 1-го, 2-го поверхів (локальний кошторис 2-1-2 (розділ 7) за пунктами 268-270, 273, 274);

5.Утеплення фасаду (локальний кошторис 2-1-2 (розділ 5) за пунктами 131-134, 136-140, 142, 143, 158,169,170);

6. улаштування зливної системи (локальний кошторис 2-1-2 (розділ 2) за пунктами 71-82).

Докази на спростування вищевикладеного відповідач не подав.

При цьому, належні доказами виконання підрядником будівельних робіт згідно умов договору підряду є акти виконаних робіт за формою КБ-2в та довідка про вартість будівельних робіт за формою КБ-3, які відповідачем не надані.

Відтак, доводи відповідача про виконання ним будівельних робіт в повному обсязі за спірним четвертим етапом належить відхилити, оскільки не підтверджуються матеріалами справи.

За змістом статей 525-527 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Частиною 1 статті 612 ЦК України установлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора (ч. 4 ст. 612 ЦК України).

Згідно зі ст. 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.

Відповідно до умов п. 6.1.3 договору замовник протягом 5 календарних днів після підписання сторонами договору зобов`язаний передати генпідряднику з оформлення відповідного акту приймання-передачі будівельний майданчик для виконання робіт по об`єкту та проектну документацію на об`єкт.

Як встановлено вище, на виконання вищевказаних умов договору за Актом прийому-передачі від 07.06.2018 позивач передав, а відповідач прийняв будівельний майданчик: будівництво будівель казарм поліпшеного планування №№ 1-4, м. Маріуполь, військове містечко № 46. Також, за Актом приймання-передавання технічної документації від 07.06.2018, замовник передав підряднику будівельно-технічну та кошторисну документацію у двох примірниках.

Будь-яких претензій з боку підрядника щодо стану будівельного майданчика чи будівельно-технічної документації позивач не отримав, у зв`язку з чим доводи відповідача щодо не забезпечення позивачем підготовки будівельного майданчика для виконання ним підрядних робіт суперечать наявним у справі доказам, тому є необґрунтованими та відхиляються судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 877 ЦК України підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника.

У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності.

Одночасно згідно з частиною 4 статті 877 ЦК України, якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Підрядник не скористався правом на зупинення виконання будівельних робіт при виявленні ним додаткових робіт, які не враховані проектною документацією, відповідне повідомлення замовнику не надіслав, відтак суд відхиляє доводи відповідача про відсутність вини у простроченні строку виконання будівельних робіт.

При цьому, надані відповідачем листи від 15.08.2018 № 276 та від 20.02.2019 № 14 свідчать про повідомлення замовника про додаткові роботи лише з метою включення їх до проектно-кошторисної документації та оплату таких робіт зі сторони замовника.

Будь-які повідомлення про зупинення виконання робіт по визначеним договором підряду етапам робіт, пропозиції у зв`язку з таким зупиненням продовжити строки будівельних робіт відповідач замовнику не надсилав.

Відтак, суд вважає, що відповідач допустив порушення взятих на себе зобов`язань в частині виконання робіт за четвертим етапом у строки, обумовлені договором.

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Положеннями статей 216, 218 ГК України визначено, що порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій в порядку, передбаченому законодавством та договором.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

У відповідності до норм частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною другою статті 217 ГК України є штрафні санкції, до яких віднесено пеню.

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини четвертої статті 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Такий вид забезпечення виконання зобов`язання (та одночасно вид відповідальності за неналежне виконання/невиконання зобов`язання) як пеня та механізм її нарахування встановлено частиною третьою статті 549 ЦК України, частиною шостою статті 231 ГК України та частиною шостою статті 232 ГК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 883 ЦК України за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до встановленого договором граничного терміну.

Пунктом 7.4 Договору сторонами узгоджено види порушень та штрафні санкції, які застосовуються до генпідрядника за Договором:

- за порушення строків виконання робіт по будь-якому із етапів, визначених пунктом 5.1 Договору, стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 (двадцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від вартості таких робіт;

- за виконання робіт неналежної якості - штраф в розмірі 25 % від вартості неякісно виконаних робіт;

- за порушення строків повернення попередньої оплати (її частини) або надання письмового звіту щодо використання попередньої оплати - пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Оскільки, відповідач допустив порушення умов Договору в частині виконання робіт за четвертим етапом у визначений строк, докази на спростування встановлених обставин не надав, суд вважає обґрунтованим застосування до відповідача відповідальності у вигляді пені в розмірі 510 912, 58 грн. відповідно до пункту 7.4 договору за прострочення виконання робіт протягом 76 днів у період з 01.07.2019 по 14.09.2019.

Також, оскільки відповідачем допущено порушення строків виконання робіт за четвертим етапом більше ніж на 20 календарних днів, суд вважає обґрунтованим нарахований позивачем штраф у розмірі 7 % від вартості робіт, виконання яких прострочено, в розмірі 235 288, 69 грн.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Позаяк, позивач під час розгляду справи не надав суду належних та допустимих доказів, в розумінні вимог ст. ст. 76-77 Господарського процесуального кодексу України, які б засвідчували виконання будівельних робіт по четвертому етапу будівництва у повному обсязі у визначений договором строк - до 30.06.2019, а саме належним чином оформлені первинні документи як-то акти виконаних робіт та довідки про вартість будівельних робіт.

Обставини, які б стали підставою для звільнення підрядника від відповідальності за неналежне виконання умов договору підряду під час розгляду справи судом не встановлені, а доводи відповідача в цій частині відхилені.

Одночасно судом не приймаються до уваги посилання відповідача на обставини складення довідки про вартість невиконаних будівельних робіт не уповноваженою особою, оскільки такі обставини не входять до предмету доказування та дослідження у даній справі з огляду на приписи ст. 76 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, як було зазначено вище, відповідачем не надано доказів виконання будівельних робіт по четвертому етапу в повному обсязі у відповідності до погодженого ним локального кошторису на будівельні роботи, відтак доводи про необґрунтованість визначеної позивачем суми, від якої обраховані штрафні санкції, належить відхилити.

Отже, з огляду на встановлений факт порушення відповідачем своїх договірних зобов`язань з виконання будівельних робіт та передачі їх замовнику в узгоджений договором строк, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог, у зв`язку з чим вони підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судовий збір відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 74, 76-80, 129, 232, 233, 236-240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

ВИРІШИВ:

1. Позов Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект-Актів» про стягнення 746 201, 27 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проект-Актів» (07403, Київська область, місто Бровари, вулиця Олега Оникієнка, будинок 125, офіс 15; ) на користь Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління (49000, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Феодосіївська, будинок 13; ) пеню в сумі 510 912 (п`ятсот десять тисяч дев`ятсот дванадцять) грн. 58 коп., штраф в сумі 235 288 (двісті тридцять п`ять тисяч двісті вісімдесят вісім) грн. 69 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 11 193 (одинадцять тисяч сто дев`яносто три) грн. 02 коп.

3. Після вступу рішення в законну силу видати наказ.

4. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Згідно з частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Відповідно до підпункту 17.5. пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено та підписано 02.06.2020 року.

Суддя В.С. Ломака