ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
"29" травня 2020 р.м. Одеса № 916/1461/20
25.05.2020р. за вх.№1506/20 до Господарського суду надійшла позовна заява Комунального підприємства «Міське капітальне будівництво» до Приватного підприємства Виобничо-комерційної фірми «Мікромегас» про стягнення заборгованості за договором про організацію будівництва об`єкут № 23 від 23.10.2017р. у розмірі 380 137,78 грн.
Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків, встановлених при її поданні.
Статтями 162 та 164 ГПК України встановлено вимоги щодо предмета спору, їх обґрунтування та комплектності документів, які повинні додаватися до неї.
В силу вимог ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).
Відповідно до ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.91 ГПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.91 ГПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
Згідно з висновком щодо застосування норм права, який викладений у постанові Верховного суду від 11.07.2018р. у справі №904/8549/17, неналежним чином засвідчені документи є недопустимими доказами у справі.
Водночас, судом встановлено, що не всі додані до позовної заяви копії документів засвідчені належним чином, оскільки додані до неї документи засвідчені різними особами (розшифровка посади та прізвища не розбірлива), проте докази на підтвердження повноважень вказаних осіб засвідчувати копії до позовної заяви не долучені. Крім того, додані до позовної заяви документи засвідчені не належним чином, а саме: при засвідченні договору № 23 від 23.10.2017р. відсутня дата засвідчення, назва посади повноважної особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища.
Верховний Суд у постанові №910/3699/18 від 20.08.2019 зазначив, що перевірка повноважень представника сторони та подання суду документів, що їх підтверджують, переслідує очевидну законну мету - забезпечити належне відправлення правосуддя.
Велика Палата Верховного Суду у постанові №826/5500/18 від 04.12.2019 зазначила, що слід вважати підтвердженими повноваження представника юридичної особи на підставі завіреної ним копії довіреності, якщо право цього представника засвідчувати своїм підписом копії документів випливає зі змісту виданої йому довіреності та за відсутності у ній відповідного застереження на вчинення певної дії.
Крім того, згідно до п. 10 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Однак, як встановлено судом, позовна заява Комунального підприємства «Міське капітальне будівництво» не містить відомостей про підтвердження того, що позивачем не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом позову та з тих самих підстав.
Також, у вступній частині позовної заяви зазначено третю особу: Обслуговуючий кооператив «Житловий комплекс «Лузановський».
У справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи (ч. 1 ст. 41 ГПК України).
Господарський процесуальний кодекс України поділяє третіх осіб на: третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору (ст. 49 ГПК України) та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст. 50 ГПК України).
Позивач жодним чином не обґрунтував підстави, за яких необхідно залучити до участі у справі зазначених осіб.
Варто зазначити, що саме лише зазначення в позовній заяві певної особи, установи чи організації як третьої особи без обґрунтування необхідності її залучення участі у справі, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.
Відповідно до ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійні вимоги це такі особи, які вступають або залучаються в процес на стороні позивача або відповідача у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обв`язки щодо однієї з сторін. Їх залучення у процес може здійснюватися за заявою учасника справи.
Крім того, відповідно до вимог ч.3 ст. 50 ГПК України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Як вбачається з поданої заяви, позивачем не зазначено як рішення суду може вплинути на права та обов`язки зазначеної третьої особи щодо однієї із сторін та на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі.
Враховуючи вимоги ст. 50 ГПК України, суд звертає увагу позивачу на обов`язок обґрунтування підстав залучення третіх осіб та як рішення у справі може вплинути на їх права та обов`язки.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.174 Господарсь/кого процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Таким чином, у суду наявні підстави для залишення без руху позовної заяви Комунального підприємства «Міське капітальне будівництво» /вх.№1506/20 від 25.05.2020р./.
Керуючись ст.ст.162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
1.Залишити без руху позовну заяву Комунального підприємства «Міське капітальне будівництво» / вх.№1506/20 від 25.05.2020р./.
2. Встановити Комунальному підприємству «Міське капітальне будівництво» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
3. Зобов`язати Комунальне підприємство «Міське капітальне будівництво», у разі подання заяви про усунення недоліків позову, надати суду докази надсилання відповідачу заяви про усунення недоліків позовної заяви вх.№1506/20 від 25.05.2020р.
4.Роз`яснити Комунальному підприємству «Міське капітальне будівництво», що за змістом ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Ухвала набрала законної сили 29.05.2020р. та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Цісельський