Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

ПРО ЗУПИНЕННЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

"01" червня 2020 р. м. Житомир Справа № 906/118/20

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді: Соловей Л.А.

при секретарі судового засідання Пеньківській О.В.,

за позовом: Заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (м.Київ) в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (м.Житомир)

до: 1. Станишівської сільської ради Житомирського району (с.Станишівка Житомирського району Житомирської області);

2. Приватної ремонтно-будівельної фірми "Комунальник" (м.Житомир)

про визнання недійсними результатів публічних закупівель та договору №156 від 11.07.2019 про закупівлю робіт,

за участю представників сторін:

від позивача: Мельник О.І., довіреність №26-16-17-17/10506-2019, довіреність від

28.12.19;

від відповідача-1: Кирильчук І.В., довіреність №08-19/268 від 28.01.20;

від відповідача-2: Круківська С.А., ордер серія ЖТ №058237 від 21.02.20;

за участю прокурора: Ільченко П.Л., службове посвідчення №038633 від 11.01.16,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Житомирської області знаходиться справа за позовом заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудислужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання недійсним рішення тендерного комітету Станишівської сільської ради, оформленого протоколом №246 від 24.06.19, "Про проведення переговорів між ПРБФ "Комунальник" та Станишівською сільською радою Житомирського району Житомирської області. Предмет закупівлі: "Будівництво Зарічанського дошкільного навчального закладу "Джерельце" по пров.Шкілький, 8Д в с.Зарічани Житомирського району Житомирської області (коригування)" та визнання недійсним договору про закупівлю робіт №156 від 11.07.19, укладеного між Станишівською сільською радою та ПРБФ "Комунальник".

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що проведення переговорної процедури закупівлі є певним винятком із загальної процедури закупівель робіт та послуг за державні кошти. Застосовуючи таку процедуру суб`єкти повинні дотримуватися окремого порядку, передбаченого для такого виду закупівлі і надати документи, які доведуть неможливість проведення закупівлі робіт та послуг за загальними правилами. Однак у даному випадку обставин, що вказували б на об`єктивну неможливість здійснення закупівлі робіт щодо будівництва Зарічанського дошкільного навчального закладу "Джерельце" шляхом застосування процедури відкритих торгів замовником у встановленому порядку не надано, що свідчить про загальну незаконність такої закупівлі.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 27.04.20 відкладено підготовче засідання на 01.06.20.

До початку підготовчого судового засідання на адресу суду 25.05.20 від Північного офісу Держаудислужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №06-25-15/1796, яке обґрунтоване тим, що Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 07.11.19 у справі №912/2385/18 прийняла до розгляду справу за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до ТОВ "Укртранссервіс-груп", Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90577,26грн. Підставою прийняття до провадження зазначеної справи стало те, що Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про існування виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, а також правових наслідків у разі встановлення судом, після відкриття провадження у справі відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом. Враховуючи, що за результатами розгляду справи №912/2385/18 буде надано висновок щодо застосування ст.23 Закону України "Про прокуратуру" позивач просить зупинити провадження у даній справі №906/118/20 на підставі п.7 ч.1 ст.228 ГПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 Господарського процесуального кодексу України, підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

У підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи (п.10 ч.2 ст.182 ГПК України).

Представник позивача в судовому засіданні клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 підтримав. Представники відповідачів щодо задоволення вказаного клопотання не заперечили.

Прокурор зазначив про відсутність підстав для зупинення провадження у даній справі, надав письмові заперечення на клопотання Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про зупинення провадження у справі від 29.05.20, в яких, зокрема, зазначив, що п.7 ч.1 ст.228 ГПК України, на який посилається позивач як на нормативну підставу заявленого клопотання, передбачає лише право, а не обов`язок суду зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у касаційному порядку палатою, об`єднанню палатою, Великою палатою Верховного Суду. Крім того, жодним з учасників справи не заявлено клопотання про залишення позову Житомирської місцевої прокуратури без розгляду на підставі п.1 ч.1 ст.226 ГПК України, тобто з мотивів відсутності процесуальної дієздатності на звернення до суду, хоча саме з приводу застосування цієї правової норми до позовів прокурора розглядається касаційна скарга Великою Палатою Верховного Суду у справі №912/2385/18. Також зауважив, що постановою Великої Палати Верховного Суду від 26.05.20 у справі №912/2385/18 задоволено касаційну скаргу прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.19 про залишення позову прокурора без розгляду та скасовано оскаржуване судове рішення.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи №906/118/20, господарський суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає зупиненню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на даний час існує виключна правова проблема щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором і Великою Палатою Верховного Суду 07.11.19 прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.19, в судовому засіданні обговорено питання щодо доцільності зупинення провадження у даній справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

Обґрунтовуючи позовні вимоги у даній справі, прокурор посилається на положення ст.23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Отже, спір у справі №906/118/20 пов`язаний з реалізацією прокурором повноважень відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, щодо представництва інтересів держави в суді.

Господарський суд враховує, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.19 прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.19 та призначено дану справу до розгляду в порядку спрощеного провадження на 24.03.20, оскільки існує виключна правова проблема, необхідність забезпечення розвитку права та формування правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.

Вирішення Великою Палатою Верховного Суду поставленої у цій справі правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

Враховуючи викладене, з огляду на те, що висновок Великої Палати Верховного Суду в справі №912/2385/18 щодо вказаної правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якого є юридична визначеність, та принципу пропорційності, господарський суд вважає, що у даному випадку висновки Великої Палати Верховного Суду за результатами розгляду справи №912/2385/18 матимуть значення при вирішенні справи №906/118/20 та підлягатимуть застосуванню у даному спорі.

Так, у зазначеній справі буде вирішено питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

Окрім того, за позицією Верховного Суду, існує також інше питання, що потребує правового висновку, щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

До аналогічних висновків про необхідність зупинення провадження до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі № 912/2385/18 задля дотримання єдності судової практики дійшов Верховний Суд у справах за позовами прокурорів (№ 910/13967/18 від 01.11.2019, № 923/787/18 від 01.11.2019, № 911/618/19 від 01.11.2019, № 922/376/19 від 31.10.2019 та ін.).

Європейська Комісія "За демократію через право" (Венеційська Комісія) у Доповіді "Верховенство права", схваленій на 86-му пленарному засіданні, яке відбулося 25 - 26 березня 2011 року, також зазначала, що однією зі складових принципу верховенства права є юридична визначеність, яка є істотно важливою для питання довіри до судової системи та верховенства права. У цій доповіді також вказано, що юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними (пункти 44, 46).

Слід зазначити, що спір у справі №906/118/20 пов`язаний з реалізацією прокурором повноважень відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, щодо представництва інтересів держави в особі - позивача Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, який не здійснював захист інтересів держави.

За таких обставин, суд зазначає, що під час розгляду цієї справи підлягають з`ясуванню питання щодо наявності підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, тобто ті питання, що передав для вирішення Верховний Суд у справі №912/2385/18, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду.

Суд вважає необґрунтованими доводи прокурора, викладені у запереченні на клопотання про зупинення провадження у справі від 29.05.20, щодо неподання учасниками процесу клопотань про залишення позову без розгляду на підставі п.п.1 ч.1 ст. 226 ГПК України, оскільки в матеріалах справи містяться відзиви на позовну заяву Станишівської Сільської ради Житомирського району (т.1, а.с.90-97) та Приватної ремонтно-будівельної фірми "Комунальник" (т.1, а.с.103-115), у яких представники відповідачів, посилаючись на ст.23 Закону України "Про прокуратуру", вказують про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

Посилання прокурора на те, що Великою Палатою Верховного Суду від 26.05.20 у справі 912/2385/18 скасовано постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.19 про залишення позову прокурора без розгляду, не приймаються судом до уваги, з огляду на те, що згідно з офіційно опублікованими відомостями у Єдиному державному реєстрі судових рішень, станом на 01.06.20 відсутній текст постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.20 у справі 912/2385/18.

Відповідно до ч.4 ст.17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Статтею 36 цього закону також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого, забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з п.1 ч.2 ст.45 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

В силу норм ч.4 ст.236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За приписами п.7 ч.1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд дійшов висновку про наявність підстав, відповідно до п.7 ч.1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України, для зупинення провадження у справі №906/118/20 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18.

Керуючись ст.ст.227, 228, 229, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі №906/118/20 до перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

2. Про поновлення провадження у справі буде винесена відповідна ухвала після усунення обставин, які зумовили зупинення провадження.

Ухвала набрала законної сили 01.06.20 та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5007/

Суддя Соловей Л.А.

Друк:

1- у справу;

2- Житомирська місцева прокуратура;

3- Житомирська обласна прокуратура;

4,5- позивачам (простою); 6,7- відповідачам (простою).