ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2020 р. Справа№ 911/2374/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пономаренка Є.Ю.

суддів: Владимиренко С.В.

Дідиченко М.А.

Без повідомлення (виклику) учасників справи.

розглянувши апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни на рішення Господарського суду Київської області від 10.02.2020 у справі №911/2374/19 (суддя Ейвазова А.Р., повний текст складено - 14.02.2020) за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни про стягнення 200 333,70 грн.

ВСТАНОВИВ наступне.

Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни про стягнення 200 333,70 грн. донарахованої вартості безобліково спожитої електричної енергії.

Позов обґрунтований порушенням відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії. Як зазначає позивач, 04.01.2019 працівниками Сквирського РП ПАТ «Київобленерго» було проведено перевірку приладів обліку електричної енергії на об`єкті електропостачання за адресою АДРЕСА_1 (кафе-магазин), споживачем якого згідно договору про постачання електричної енергії №220009204 від 11.04.2011 є фізична особа - підприємець Музика Тетяна Іванівна. Під час здійснення перевірки було виявлено факт порушення п.п. 1 п. 5.5.5 та п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника поза приладами обліку, шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки. Про виявлене складено акт про порушення №К040795 від 04.01.2019, за результатом розгляду якого рішенням комісії, оформленого протоколом №126 від 13.02.2019, відповідачу здійснено донарахування обсягу електричної енергії та визначено її вартість. Утім, як вказує позивач, відповідач виставлений йому рахунок не оплатив, що слугувало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Рішенням Господарського суду Київської області від 10.02.2020 у справі №911/2374/19 позов задоволено; стягнуто з фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни на користь приватного акціонерного товариства «Київобленерго» 200 333,70 грн. основного боргу, а також 3 005,01 грн. в рахунок відшкодування витрат, понесених на оплату позову судовим збором.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову.

За доводами апелянта, акт про порушення №К040795 від 04.01.2019 не відповідає вимогам п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки у ньому не зазначено необхідних для розрахунку даних щодо площі перерізів всіх провідників, задіяних у схемі підключення електроустановки. Так, зокрема, скаржник посилається на відсутність замірів на схемі позначки « 5» та перерізів Л-3 від ТП-475 до оп.9. У зв`язку з відсутністю вказаних даних, апелянт посилаючись на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №16868/20/9-19 від 15.10.2019, вважає, що розрахунок обсягу необлікованої енергії має здійснюватись виходячи з мінімального діаметру алюмінієвого проводу - 2 мм, а не з величини наведеної в рішенні комісії. Крім того, скаржник стверджує, що акт про порушення складено без його присутності. Також, апелянт не згоден з періодом нарахування вартості безобліково використаної електричної енергії. Окрім наведеного, скаржник вважає, що суд неправомірно відмовив у клопотаннях про витребування доказів та про призначення експертизи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2020 у справі №911/2374/19 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни на рішення Господарського суду Київської області від 10.02.2020 у справі №911/2374/19; роз`яснено учасникам, що апеляційна скарга буде розглянута без повідомлення учасників справи.

Також, вказаною ухвалою учасникам справи встановлено строк для подання відзивів, заперечень на апеляційну скаргу та інших заяв/клопотань протягом 15 днів з моменту її отримання.

Зазначена ухвала була отримана позивачем - 25.03.2020, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Крім того, згідно даних офіційного сайту АТ «Укрпошта» поштове відправлення надіслане відповідачу за трек-номером 629, вручене адресату 24.03.2020.

У встановлений судом строк від сторін клопотань про розгляд справи у судовому засіданні, до суду не надійшло.

В свою чергу, від позивача до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому викладено заперечення проти задоволення апеляційної скарги.

Разом з тим, від відповідача до суду надійшло клопотання про витребування у позивача відомостей про контрольний огляд лічильника із фіксацією показників лічильника на об`єкт, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за період з 01.05.2018 по 13.02.2019.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2020 запропоновано позивачу у десятиденний строк з дня отримання ухвали надати суду свої міркування або заперечення щодо заявленого відповідачем клопотання.

На виконання вказаної ухвали, від позивача до суду надійшло заперечення щодо клопотання відповідача про витребування відомостей про контрольний огляд лічильника.

Розглянувши клопотання відповідача про витребування відомостей про контрольний огляд лічильника із фіксацією показників лічильника на об`єкт, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за період з 01.05.2018 по 13.02.2019, з урахуванням заперечень позивача, колегія суддів дійшла висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне.

В обґрунтування заявленого клопотання, відповідач посилається на п. 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕУ від 04.05.2006 №562, згідно якого розрахунок має здійснюватися взалежності від кількості робочих днів від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

За доводами відповідача, позивачем не враховано, що відповідно до вказаного положення Методики період нарахування має здійснюватись від дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення та помилково розраховано за іншим критерієм - загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

При цьому, апелянт у клопотанні зазначає, що такий огляд із фіксацією показників лічильника проводився інспектором Сквирського РП Дубініним І.І. - 05.11.2018.

З огляду на викладене, апелянт вважає за необхідне витребувати у позивача відомості про контрольний огляд лічильника, задля встановлення вірного періоду нарахування.

Заперечуючи проти задоволення клопотання, позивач зазначив, що за період з 01.05.2019 по 31.05.2019 в Сквирському РП по об`єкту відповідача наявний лише один акт технічної перевірки від 14.01.2019. Інші відомості стосовно актів встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку) в позивача відсутні.

Враховуючи відсутність у позивача документів, на витребуванні яких наполягає відповідач, задоволення клопотання останнього призведе лише до затягування строків розгляду даної справи, а відтак є недоцільним.

При цьому, відповідачем у своєму клопотанні жодним чином не доведено факту проведення 05.11.2018 інспектором Сквирського РП Дубініним І.І. контрольного огляду засобу обліку, як і не доведено факту існування акту складеного за результатом такого огляду.

За таких обставин, клопотання відповідача про витребування відомостей про контрольний огляд лічильника підлягає залишенню без задоволення.

Також, місцевий суд правомірно відмовив у задоволенні аналогічного клопотання (в якому зазначався інший період), заявленому відповідачем в першій інстанції, у зв`язку з відсутністю підтвердження факту вжиття останнім заходів задля самостійного отримання відповідних документів. При цьому, як було з`ясовано судом, відповідач з таким клопотанням звернувся до позивача фактично в день розгляду справи по суті.

Крім того, апелянт просить збільшити термін розгляду справи в апеляційному порядку, у зв`язку з оголошеним в країні карантином.

Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення наведеного клопотання, з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СOVID-19» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня 2020 року в Україні введено карантин. З метою убезпечити населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СOVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано, на період дії карантину, встановити особливий режим роботи судів України, зокрема зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня; якщо таке передбачено процесуальним законодавством, здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження.

Судом враховується, що дана справа віднесена до малозначних в розумінні Господарського процесуального кодексу України та підлягає розгляду без виклику учасників справи. Крім того, як вже було встановлено клопотань про розгляд справи у судовому засіданні від сторін до суду не надходило.

Для малозначної справи пріоритетним є швидке вирішення спору.

Разом з тим, скаржником у заявленому клопотанні не наведено жодних обставин, які унеможливлюють розгляд даної справи в апеляційному порядку в межах строків визначених Господарським процесуальним кодексом України.

Так само, апелянтом не надано жодних доказів, що перешкоджають своєчасному розгляду спору у справі №911/2374/19.

Виходячи з викладеного та з огляду на достатність матеріалів справи для належного і об`єктивного розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для збільшення терміну розгляду справи в апеляційному порядку, у зв`язку з чим в заявленому клопотанні слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у Главі 1 Розділу ІV.

Частинами 1 та 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні або скасуванню з наступних підстав.

Між закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго» (правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Київобленерго», постачальник) та фізичною особою-підприємцем Музикою Тетяною Іванівною (споживач) 11.04.2011 було укладено договір про постачання електричної енергії №220009204, за умовами п. 1.1 якого, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужність 5 кВт, а споживач - оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору.

Відповідно до п. 1.2 договору точка продажу електричної енергії встановлюється сторонами згідно «Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін», що є невід`ємною частиною договору.

Додатком №3 до договору визначено, що постачання електричної енергії відповідачу здійснюється, у т.ч. за адресою: АДРЕСА_1 магазин «ІНФОРМАЦІЯ_1» (установлена потужність 3 кВт).

Згідно п. 3.1.5 договору, постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електричної енергії для зняття показів, проведення їх технічної перевірки, повірки, заміни, ремонту, модернізації, переносу, інших робіт з експлуатації засобів обліку, до пристроїв релейного захисту, автоматики, зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження, до пристроїв, які забезпечують вимірювання потужності показників якості електроенергії, пристроїв комунікації, що забезпечують можливість припинення чи обмеження постачання електроенергії, пристроїв компенсації реактивної потужності, електромереж та охоронних зон електромереж постачальника електроенергії, електроустановок споживача для встановлення засобів обліку вимірювання потужності, контролю показників якості електричної енергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.

Споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі, зокрема, самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; споживання електричної енергії поза засобами обліку (п. 4.2.3 договору).

Відповідно до п. 9.4 договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2011; договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору, жодною із сторін не буде заявлено письмово про припинення його дії або перегляд умов.

Під час проведення працівниками позивача 04.01.2019 перевірки приладів обліку електричної енергії на об`єкті, який розташовано у АДРЕСА_1, було виявлено порушення, а саме - самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника поза приладами обліку, шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки. У акті зафіксовано, що підключення виконано прихованим способом, виявити яке стало можливим після стягнення захисної гофри-труби з ввідного кабелю. Виявити порушення при контрольному знятті показників можливості не було.

За фактом виявленого порушення було складено акт №К040795 від 04.01.2019.

Вказаний акт підписано представниками ПрАТ «Київобленерго» та споживачем (без зауважень).

Також, в акті про порушення зазначено дату, час та місце проведення засідання комісії постачальника електроенергії з розгляду даного акту.

Виявлене порушення усунуто 14.01.2019, про що відображено у акті №019361.

Протоколом від 16.01.2019 розгляд акту про порушення відкладено на 30.01.2019, про що під розписку повідомлено відповідача.

У зв`язку з клопотанням відповідача, засідання комісії з розгляду акту про порушення було відкладено на 13.02.2019.

Так, 13.02.2019 комісією з розгляду акту №К040795 від 04.01.2019, за участю відповідача, який відмовився від пояснень, прийнято рішення, оформлене протоколом №126, про здійснення розрахунку згідно пп.1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 2.1.7 Методики за 183 дні з 14.07.2018 по 13.01.2019 по тарифам, що діяли протягом періоду нарахування за 78 265 кВт/год.

Споживач з прийнятим рішенням погодився, про що у протоколі міститься відповідна відмітка та його власноручний підпис.

За результатами розгляду акту про порушення, постачальником здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, що загалом становить 200 333,70 грн.

Разом з тим, як зазначає позивач, виставлені відповідачу повідомлення про оплату, залишені останнім без виконання, що слугувало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції позов задовольнив у повному обсязі.

Рішення суду мотивоване доведеністю факту порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії. При цьому, за висновком суду акт про порушення містить усі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії; розрахунок обсягу та вартості цієї електричної енергії відповідає Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562; для розрахунку правомірно застосовано пп. 7 п. 2.1 Методики; доказів визнання недійсним рішення комісії, оформленого протоколом №126 від 13.02.2020 відповідачем не надано.

Колегія суддів погоджується з позицією місцевого господарського суду, з огляду на наступне.

Положеннями п. 2.1 договору про постачання електричної енергії №220009204 від 11.04.2011 передбачено, що під час виконання умов вказаного договору, а також вирішення всіх питань, що не врегульовані договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Разом з тим, станом на час виникнення спірних правовідносин, Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 №28 втратили чинність, у зв`язку з прийняттям постанови Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії».

Правилами роздрібного ринку електричної енергії регулюються взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

В силу приписів ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики тощо.

Відповідно до ст. 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Пунктом 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, що необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

За приписами п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором

Згідно з пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як вбачається з матеріалів справи, актом про порушення №К040795 від 04.01.2019 зафіксовано самовільне підключення споживачем до електричної мережі, що знаходиться на його об`єкті, за адресою: АДРЕСА_1 (кафе-магазин), шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки.

Судом встановлено, що позивачем повністю дотримано встановлений Правилами роздрібного ринку електричної енергії алгоритм дій щодо фіксації виявленого під час контрольної перевірки факту безоблікового користування споживачем електричною енергією; розгляд питання про нарахування обсягу та вартості безобліково використаної енергії здійснено з дотриманням всіх необхідних приписів законодавства.

В свою чергу, відповідач у своїх доводах не згоден зі змістом та правомірностю складеного акту, а також заперечує факт вчинення ним такого порушення.

Так, зокрема, скаржник стверджує, що акт про порушення складено без його присутності.

Натомість, заперечення відповідача щодо його присутності при складанні акту спростовуються наявним у акті підписом споживача, який свідчить про визнання ним виявленого правопорушення. При цьому, жодних зауважень стосовно змісту акту ним не висловлено.

Крім того, за доводами відповідача, акт про порушення №К040795 від 04.01.2019 не відповідає вимогам п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки у ньому не зазначено необхідних для розрахунку даних щодо площі перерізів всіх провідників, задіяних у схемі підключення електроустановки. Так, зокрема, скаржник посилається на відсутність замірів на схемі позначки « 5» та перерізів Л-3 від ТП-475 до оп.9. У зв`язку з відсутністю вказаних даних, апелянт посилаючись на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №16868/20/9-19 від 15.10.2019, вважає, що розрахунок обсягу необлікованої енергії має здійснюватись виходячи з мінімального діаметру алюмінієвого проводу - 2 мм, а не з величини наведеної в рішенні комісії.

З приводу наведеного, колегія суддів зазначає наступне.

На підставі укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії №220009204 від 11.04.2011, було складено акт №230009003/1 від 11.04.2011 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по ЗТП-475 ПЛ-10 кВ.

У акті зазначено, що споживачем є ФОП Музика Т.І., власником мереж - Сквирська дослідна станція ІА УААН, а постачальником - ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» (правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго»).

Вказаним актом сторони зафіксували межі балансової належності електричних мереж та експлуатаційної відповідальності між сторонами.

Пунктом 1 акту визначено балансову належність електромереж:

постачальник - ПЛ-10 кВ «Шаліївка» Сквирський РП;

власник мереж - ПЛ-0,4 кВ, ЗТП 475. Внутрішня силова та освітлювальна електропроводка;

споживач - ввід, електричні мережі і електричне обладнання від межі розподілу.

Згідно п. 2 акту межі балансової належності зафіксовано цим актом на з`єднувачі прохідного ізолятора повітряної лінії із зовнішньої сторони закритих розподільних пристроїв ЗТП-475 (Точка 1 на однолінійній схемі договору); на наконечниках кабелю живлення на опорі ОП-5, Л-3, ЗТП-475 (Точка 2 на однолінійній схемі договору).

Відповідно до п. 4 акту відповідальність за технічний стан і експлуатацію контактних з`єднань на межах балансової належності, вказаних у п. 2 акту, несе постачальник і власник мереж.

Згідно п. 5 акту межі експлуатаційної відповідальності зафіксовані цим актом на: межах балансової належності, вказаних в п. 2 цього акту.

Примітка: Балансова належність засобів обліку електроенергії та експлуатаційна відповідальність, що пов`язана з експлуатацією таких засобів, цим актом не визначається (п. 6 акту).

Дослідивши зміст акту про порушення №К040795 від 04.01.2019, з урахуванням акту розмежування балансової належності електромереж від 11.04.2011, а також наявні у справі фотокартки (додані до акту від 04.01.2019) та посилання на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №16868/20/9-19 від 15.10.2019, колегія суддів встановила, що акт про порушення №К040795 від 04.01.2019 повністю відповідає вимогам п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Зокрема, в акті про порушення вказана схема електропостачання споживача, яка відповідає схемі електропостачання згідно акту розмежування балансової належності.

При цьому, як вбачається зі схеми наведеній у акті про порушення, самовільне підключення вчинено поза межами відповідальності покладеної на постачальника та власника мереж згідно акту розмежування балансової належності електромереж.

Актом про порушення №К040795 від 04.01.2019 зафіксовано самовільне підключення споживачем до електричної мережі, шляхом врізання у ввідний кабель електропроводки.

Разом з тим, ввід, електричні мережі і електричне обладнання від межі розподілу згідно п. 1 акту розмежування балансової належності електромереж віднесено до балансової належності споживача.

Крім того, додатком №9 до договору відповідальною особою за електрогосподарство споживача визначено Музику Т.І.

Відтак, відповідальною особою за вчинене порушення є споживач.

Стосовно посилань апелянта на відсутність замірів на схемі позначки « 5», слід зазначити наступне.

У розділі №3 «Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання Акта порушення» під таблицею з даними про тип, матеріал, площі наявних проводів/кабелів в схемі підключення та параметрів електроустановок, зазначено: «Точка на схемі 5, де було вилучено зразок проводу/кабелю (речовий доказ) зразок кабелю».

В результаті проведеного виміру діаметру вилученого проводу за допомогою штангельциркуля встановлено переріз проводу, яким здійснено самовільне підключення.

Тобто, позначка 5 на схемі вказує на місце вилучення зразка кабелю, результати вимірів якого було зафіксовано у таблиці.

Твердження апелянта, з посиланням на лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №16868/20/9-19 від 15.10.2019, про те що розрахунок обсягу необлікованої енергії має здійснюватись виходячи з мінімального діаметру алюмінієвого проводу - 2 мм, а не з величини наведеної в акті та рішенні комісії, колегією суддів відхиляються, оскільки у акті про порушення містяться чіткі відомості стосовно точок вимірювання на схемі - 2, 3, 4; матеріалу проводу (кабелю) - алюміній; дані щодо перерізу проводу (кабелю) на точках вимірювання - 16 мм.

Враховуючи, що у акті про порушення містяться усі необхідні дані щодо проведених вимірювань, натомість відомостей щодо проводу (кабелю) з перерізом 2 мм у акті не зазначено, вищенаведені твердження апелянта визнаються судом необґрунтованими.

Крім того, за правильним висновком суду першої інстанції, виявлене позивачем порушення не потребує доведення шляхом проведення експертизи, оскільки поставлені на вирішення експертизи питання фактично стосуються обставин, які існували до усунення порушень і на даний час кабель, яким здійснено підключення демонтовано.

Стосовно посилання відповідача на неправильність визначення періоду нарахування вартості безобліково спожитої електроенергії, суд зазначає наступне.

За результатом розгляду акта про порушення №К040795 від 04.01.2019, рішенням комісії, оформленого протоколом №126 від 13.02.2019, відповідачу здійснено донарахування обсягу електричної енергії та визначено її вартість.

Розрахунок здійснено згідно п. 5.5.5. ПРРЕЕ, п. 2.1.7 Методики за 183 дні з 14.07.2018 по 13.01.2019, за тарифами, що діяли протягом періоду нарахування за 78 265 кВт/год. Сума нарахування складає - 200 333,70 грн.

Відповідно до пп.7 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, така методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Розрахунок на підставі вказаного пункту Методики здійснено правомірно, оскільки як вже було встановлено судом, самовільне підключення вчинено споживачем до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, а належить до власності Сквирської дослідної станції ІА УААН, що вбачається з акту №230009003/1 від 11.04.2011 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по ЗТП-475 ПЛ-10 кВ.

Згідно п. 2.9 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою (2.7) Методики.

Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики.

Так, в силу відповідних норм застосовується наступна формула:

W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., де P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулами; у разі підключення до трьох фаз; P с.п. = 3 · I · U ном.фаз. · cosj, де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні усіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;

cos j - косинус кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни. передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cosj приймається рівним 0,9;

t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу).

Для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д пер. береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою (2.6)

Д пер = Д пор + Д усун,

де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Д усун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта про порушення неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьом,у нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Таким чином, як вірно встановлено судом першої інстанції, позивачем здійснено розрахунок вартості у відповідності до вимог Методики, за 183 дні, зокрема, за період з 14.07.2018 по 13.01.2019 (враховуючи, що 14.01.2019 порушення було усунуто, на підтвердження чого складено відповідний акт).

При цьому, розрахунок проведено за 6 місяців, оскільки доказів проведення технічної перевірки та контрольного огляду приладу обліку в період з 14.07.2018 матеріали справи не містять, та як вже було з`ясовано апеляційним судом при розгляді клопотання відповідача про витребування доказів, позивач зазначив про відсутність у нього доказів проведення технічної перевірки та контрольного огляду приладу обліку на об`єкті споживача в наведений період.

Вказаним спростовуються доводи відповідача в частині незгоди з періодом нарахування вартості безобліково використаної електричної енергії.

Разом з тим, судом встановлено, що рішення комісії, оформлене протоколом №126 від 13.02.2019, з розгляду акта про порушення відповідачем в судовому порядку не оскаржувалось.

Отже, акт про порушення №К040795 від 04.01.2019 та рішення комісії, оформлене протоколом №126 від 13.02.2019 є чинними, факти встановлені у ньому, неспростованими, наявність вчиненого відповідачем порушення доведена, відтак, вартість необлікованої електроенергії підлягає оплаті у повному обсязі.

З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Оскільки, у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача (апелянта).

Керуючись ст.ст. 240, 269, 275, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця Музики Тетяни Іванівни залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 10.02.2020 у справі №911/2374/19 - без змін.

2. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на її заявника - відповідача у справі.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку з урахуванням вимог п. 2 ч. 3 ст. 286 Господарського процесуального кодексу України шляхом подання касаційної скарги до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Головуючий суддя Є.Ю. Пономаренко

Судді С.В. Владимиренко

М.А. Дідиченко