ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

04.05.2020р. м. Харків Справа №905/792/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В.,

розглянувши матеріали за вх. №8047/20

за позовом Першого заступника керівника Костянтинівської місцевої прокуратури (85114, Донецька обл., м. Костянтинівка, вул. Олекси Тихого, 260) в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби (49600, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, Київський р-н, вул. Володимира Аноновича, 22, корп. 2)

до відповідачів: 1. Комунальної установи «Олександрівський районий центр фінансово-господарського обслуговування закладів та установ освіти» Олександріської районної ради Донецької області (84000, Донецька обл., Олександрівський р-н, смт. Олександрівка, вул. Самарська, буд. 20); 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Крамбуденерго» (84301, Донецька обл., м. Краматорськ, вул. Дружби, буд. 12, кв. 8)

про визнання недійсними рішення тендерного комітету та договору підряду,

В С Т А Н О В И В:

Перший заступник керівника Костянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до КУ «Олександрівський РЦ ФГО» та ТОВ «Крамбуденерго» про визнання недійсними рішення тендерного комітету КУ «Олександрівський РЦ ФГО» про визнання переможцем ТОВ «Крамбуденерго», оформлене протоколом від 17.12.2018р., та договору підряду №1 від 03.01.2020р., укладеного між КУ «Олександрівський РЦ ФГО» та ТОВ «Крамбуденерго».

В обґрунтування позовних вимог Перший заступник керівника Костянтинівської місцевої прокуратури посилається на те, що тендерна пропозиція відповідача 2 не відповідає умовам тендерної документації відповідача 1 та мала бути відхилена останнім на підставі ст. 30 «Про публічні закупівлі», а тому рішення тендерного комітету відповідача 1 про визнання переможцем відповідача 2, як і укладення договору за результатами проведеної публічної закупівлі, є незаконними.

В обґрунтування підстав представництва інтересів держави у суді Перший заступник керівника Костянтинівської місцевої прокуратури посилається на те, що такі порушення ЗУ «Про публічні закупівлі» завдають шкоди державі у вигляді незаконних витрат бюджетних коштів, а також на те, що Східним офісом Держаудитслужби, як уповноваженим органом, не вжито заходів до усунення зазначених порушень, в т.ч. шляхом звернення до суду, що загрожує економічним інтересам держави.

Позов подано з додержанням вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України, додані до нього матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

При цьому, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, із врахуванням категорії та складності справи, кількості сторін.

Водночас, у ч. 4 ст.236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2019р. справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2019р. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду передаючи на розгляд Великої Палати Верховного Суду вищезазначену справу обґрунтувала свій висновок тим, що механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, зокрема, вказав на наявну виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, а саме: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або здійснює неналежним чином суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду).

Окрім того, за позицією Верховного Суду існує також інше питання, що потребує правового висновку щодо правових наслідків, у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, не дотримався процедури, що передбачена абз. 3, 4 ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру»), зокрема: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності; які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Ухвалою Великої Палати Верховного суду від 07.11.2019р. у справі №912/2385/19 прийнято до розгляду зазначену справу за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019р.

Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором; зазначила, що відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 24.03.2020р. повідомлено учасників справи № 912/2385/18, що судове засідання з розгляду касаційної скарги заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019р. відбудеться 28.04.2020р.

Станом на 04.05.2020р. в ЄДРСР відсутні відомості щодо ухвалення Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у справі № 912/2385/18.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Таким чином, з метою врахування висновків Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі №905/792/20 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Керуючись ст.ст. 120, 176, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд-

У Х В А Л И В:

1.Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №905/792/20.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Встановити відповідачам 1,2 строк для подання до суду відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду; заперечень на відповідь на відзиви - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

4.Встановити Першому заступнику керівника Костянтинівської місцевої прокуратури та позивачу строк для подання до суду відповідей на відзиви - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов.

5.Запропонувати Першому заступнику керівника Костянтинівської місцевої прокуратури надати до суду клопотання про залучення сектору освіти Олександрівської райдержадміністрації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача оформлене відповідно до вимог ст.ст. 169, 170 ГПК України, із зазначенням, на які права та обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення у даній справі з урахуванням приписів ст. 50 ГПК України.

6. Зупинити провадження у справі №905/792/20 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

7. Зобов`язати учасників справи повідомити суд про результати перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18, із наданням відповідного судового рішення.

Звернути увагу сторін, що строки, встановлені судом, обліковуються з урахуванням приписів п.4 Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає чинності 04.05.2020р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині зупинення провадження у справі до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги у строк, встановлений ст. 256 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п. 4 розд. Х «Прикінцеві положення» цього Кодексу в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020р.

Суддя Л.В. Ніколаєва