ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

26.05.2020 м. ДніпроСправа № 904/2258/20

За позовом Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 75)

до Приватного акціонерного товариства "АТП 11263" (49052, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Орловська, буд. 21)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 75)

про стягнення 946 634,71 грн. збитків

Суддя Бондарєв Е.М.

за участю секретаря судового засідання Найдьонова Є.О.

Представники:

Від позивача: Пастернак В.В., довіреність, представник

Від відповідач: Петушков І. С., довіреність, адвокат

Від третьої особи: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №7/11-995 від 24.04.2020 про стягнення з Приватного акціонерного товариства "АТП 11263" 946 634,71 грн. збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на час набрання законної сили рішенням Господарського суду Дніпропетровської області №31/339-09 від 17.11.2009 саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури. Оскільки, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництва об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, відтак момент виникнення спірних правовідносин припадає на дату винесення рішення Господарським судом Дніпропетровської області по справі №31/339-09, а саме на 17.11.2009. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням обов`язку, який прямо передбачено законодавством. Зазначений об`єкт було введено в експлуатацію, але пайовий внесок у розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра не був сплачений відповідачем, що призвело до неотримання міським бюджетом коштів.

Таким чином, збитки завдані територіальній громаді міста Дніпра внаслідок ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра, а також ухилення відповідача від свого обов`язку щодо перерахування коштів величини пайової участі (946 634,71 грн.) до прийняття об`єкту в експлуатацію територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради не отримала кошти у сумі 946 634,71 грн., розмір яких підтверджується розрахунком Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради погодженим постійною комісією міської ради.

Позивач у позовні заяві визначив Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради як третю особу, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Суд дослідив позовні матеріли та дійшов висновку про доцільність залучення Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача оскільки на обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради листом від 18.02.2020 №10/13-104 повідомив Дніпровську міську раду, що до них надійшов на візування проект рішення міської ради "Про передачу земельної ділянки по АДРЕСА_1 в оренду гр. ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , по фактичному розміщенню ангара". Таким чином, позивач стверджує, що Дніпровська міська рада дізналася про факт порушення свого права на отримання коштів пайової участі на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра лише після 29.11.2018, про що свідчить відмітка вхідної документації на заяві від ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки. Крім того, розмір пайової участі (946 634,71 грн.) підтверджується розрахунком Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради погодженим постійною комісією міської ради. А відтак, враховуючи вищевикладене, рішення у справі може вплинути на права та обов`язки Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради.

Ухвалою суду від 04.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/2258/20, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради та призначено підготовче засідання на 26.05.2020 о 11:00год.

Відповідачем 20.05.2020 до суду подано відзив на позовну заяву яким просить суд застосувати наслідки спливу позовної давності щодо стягнення збитків та у задоволенні позовних вимог Дніпровської міської ради відмовити у повному обсязі. У відзиві відповідач зазначає про той факт, що відповідач не звертався до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської ради, з питань укладання договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра, а також не перераховував кошти величини пайової участі, оскільки будівлі, які були визнані рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2009 - власністю відповідача не були збудовані або реконструюванні у розумінні Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 із змінами та доповненням, а також Закону України "Про планування та забудову території" від 20.04.2000 із змінами та доповненнями. Саме тому обов`язку щодо укладання договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра та перерахування коштів - не виникло у відповідача по сьогоднішній день.

Таким чином, відповідач стверджує, що в позовній заяві є недоведеність підстав, у т.ч. складу цивільного правопорушення для стягнення збитків; відповідач не є замовником та/або забудовником будівництва, не змінював функціональне призначення нежитлових приміщень; відповідач не звертався до позивача за декларацією про початок виконання будь-яких будівельних робіт, або за дозволами про проведення реконструкції приміщення; станом на час звернення позивача із проектом договору задля його підписання, відповідач уже не був власником приміщення, що свідчить про відсутність обов`язку сплачувати кошти пайової участі до бюджету по цьому об`єкту.

Також відповідач зазначає, що аналіз Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська, а також положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" дає підстави для висновку про те, що обов`язок укладання договору про пайову участь, а також перерахування коштів пайової участі пов`язаний та випливає саме із статусу особи - забудовника. Право власності на об`єкт нерухомого майна було визнано на підставі рішення Господарського суду Дніпропетровської області та зареєстровано за відповідачем . Проте, позивачем не доведено та матеріалами справи не підтверджено, що відповідач в розумінні вказаних норм закону є замовником на об`єкті: нежитлове приміщення в цілому, яке складається з ангару літ.2В-1, поз.і-приміщення, загальною площею 472,5 кв.м., ґанок літ. 2в.. що розташовано за адресою: АДРЕСА_1. У матеріалах позовної заяви відсутні докази звернення відповідача до позивача із заявою про намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, отримання дозволу на реконструкцію, переобладнання нерухомого майна, отримання декларації про готовність об`єкта до експлуатації або акта готовності об`єкта до експлуатації. Таким чином, відповідач стверджує, що позивачем належними засобами доказування не доведено наявність підстави для зобов`язання відповідача укласти договір пайової участі по вказаному об`єкту, та сплати нарахованого розміру внесків пайової участі.

Крім того, відповідач зазначає, що посилання позивача на невиконання відповідачем зобов`язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, за відсутності доведення підстав виникнення, наявності цього зобов`язання у відповідача, не може свідчити про понесення позивачем збитків.

Щодо строків позовної давності відповідач зазначає, що рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2009 по господарській справі №31/339-09 було оприлюднене в Єдиному державному реєстрі судових рішень 21.01.2011, та стало загальнодоступним для всіх осіб, в тому числі й для позивача, а тому посилання останнього, що йому стало відомо про це лише 18.02.2020, після повідомлення позивача від третьої особи - є неприйнятними, оскільки позивач мав змогу довідатися ще майже 10 років назад, що є грубим порушенням строків позовної давності.

Кабінетом Міністрів України прийнято рішення №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", відповідно до якого, через спалах у світі коронавірусу з 12.03.2020 до 03.04.2020 в Україні вводиться карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239 дію карантину продовжено до 24.04.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291 дію карантину продовжено до 11.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 дію карантину продовжено до 22.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 дію карантину продовжено до 22.06.2020.

Відповідно до п. 4 Розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

З метою виконання заходів щодо зниження небезпеки для представників сторін і населення країни в цілому, а також, з метою забезпечення прав сторін на участь в судових засіданнях, судом прийнято рішення про перенесення дати судового засідання в межах розумних строків розгляду справ з урахуванням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 42, 46, 177-185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на 18.06.2020 о 10:30 год. в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, 2-й поверх, кабінет № 2-209.

2. Викликати у судове засідання повноважних представників учасників справи, визнавши їх явку обов`язковою.

3. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

Відповідачу:

- заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими частинами третьою - шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня одержання відповіді позивача на відзив (ст. 167 Господарського процесуального кодексу України);

Позивачу:

- відповідь на відзив, за правилами, встановленими частинами третьою - шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня одержання відзиву відповідача на позовну заяву (ст. 166 Господарського процесуального кодексу України);

Третій особі:

- пояснення щодо позову та відзиву з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення та відповідні докази, за правилами встановленими частинами третьою - сьомою статті 165 Господарського процесуального кодексу України, протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі або одержання відзиву відповідача на позовну заяву (ст. 168 Господарського процесуального кодексу України);

Учасникам:

- оригінал письмового доказу, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, відповідно до ч. 6 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України (надати для огляду в судове засідання);

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

4. Роз`яснити учасникам справи про обов`язок повідомити суд про причини неявки та про наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею;

- якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

- у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

5. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам ст. 161-168 Господарського процесуального кодексу України та мають бути подані у строк, визначений в ухвалі.

6. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

7. Роз`яснити учасникам судового процесу наступне.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

8. Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

9. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення - 26.05.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя Е.М. Бондарєв