ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" травня 2020 р.Справа № 790з-20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жельне С.Ч.

розглянувши заяву ОСОБА_1 (вх.номер 790з-20 від 19.05.2020) про забезпечення позову, до подання позовної заяви, в якій визначено наступних осіб, які можуть отримати статус учасника справи:

за позовом ОСОБА_1 , (Адреса: АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 )
до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд 149)
про про визнання незаконним рішення

ВСТАНОВИВ:

19.05.2020 ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Харківської області з заявою про забезпечення позову (до подання позовної заяви), в якій заявник просить застосувати захід забезпечення позову шляхом зупинення чинності рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020), щодо затвердження нової організаційної структури Акціонерного товариства «Харківобленерго», зупинення чинності наказу в.о. генерального директора АТ «Харківобленерго» Логвиненко К.О. № 633 від 15.05.2020 року, та заборони Акціонерному товариству «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників (у тому числі, але не виключно, виконуючим обов`язки органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954), а також будь-яким іншим особам (у тому числі, але не виключно, особам, які з будь-яких підстав мають право діяти від імені Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) без довіреності, органам державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовим та службовим особам та/або представникам): вчинювати будь-які дії, спрямовані на виконання рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020).

В обгрунтування поданої заяви про забезпечення позову, заявник зазначає про недобросовісні дії відповідача, які виявились у прийнятті нової організаційної структури яка передбачає перейменування значної кількості посад, а також структурних підрозділів товариства, злиття та поділ значної кількості структурних підрозділів, яка створює очевидні передумови для звільнення значної кількості працівників відповідно до приписів п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, що призведе до значних збитків Акціонерного товариства «Харківобленерго», чим порушує права позивача на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 має намір подати позов до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання незаконними рішення Наглядової ради Акціонерного товариства «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020) яким була затверджена нова організаційна структура Акціонерного товариства «Харківобленерго» та наказ в.о. генерального директора АТ «Харківобленерго» Логвиненко К.О. № 633 від 15.05.2020 року яким була введена в дію нова організаційна структура Акціонерного товариства «Харківобленерго» та скасовано наказ від 02.12.2019 № 1856 «Про організаційну структуру АТ «Харківобленерго».

Заявник зазначає, що у разі невжиття заходів забезпечення позову, існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, оскільки у такому випадку до завершення судового розгляду оскаржувані розпорядчі акти Відповідача вже буде реалізовані.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо позов подано про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарі чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 138 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову подається, зокрема, до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Відповідно до приписів ст. 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно із частиною першою статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 вказаної Конвенції передбачено, зокрема, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі Пантелеєнко проти України (п. 77, Заява № 11901/02) зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Існування такого засобу повинно бути достатнім не тільки в теорії, але й на практиці, без чого йому бракуватиме необхідної доступності та ефективності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20.07.2004 у справі Шмалько проти України (п. 43, Заява № 60750/00) наголосив, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Було б незрозуміло, якби стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і, водночас, не передбачала виконання судових рішень. Якщо тлумачити статтю 6 як таку, що стосується виключно доступу до судового органу та судового провадження, то це могло б призводити до ситуацій, що суперечать принципу верховенства права, який договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Ефективність правосуддя залежить і від виконання судового рішення, так Європейський суд з прав людини у справі Горнсбі проти Греції наголошує, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Водночас судовий захист, як і діяльність суду, не може вважатися дієвим, якщо судові рішення не виконуються або виконуються неналежним чином і без контролю суду за їх виконанням.

Суд зауважує, що заявник просить зупинити чинність рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020), щодо затвердження нової організаційної структури Акціонерного товариства «Харківобленерго» та наказу в.о. генерального директора АТ «Харківобленерго» Логвиненко К.О. № 633 від 15.05.2020 року.

Разом з тим, законодавством не визначене поняття "чинність". При цьому відповідно до частини 5 статті 94 Конституції України, закон набирає чинності через десять днів з дня його офіційного оприлюднення, якщо інше не передбачено самим законом, але не раніше дня його опублікування. Згідно з частиною 2 статті 152 Конституції України закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Водночас, частина 2 статті 137 Конституції України, визначає, що з мотивів невідповідності нормативно-правових актів Верховної Ради Автономної Республіки Крим Конституції України та законам України Президент України може зупинити дію цих нормативно-правових актів Верховної Ради Автономної Республіки Крим з одночасним зверненням до Конституційного Суду України щодо їх конституційності.

Отже, виходячи з системного аналізу положень Конституції України, можна дійти висновку, що будь-який правовий акт (включаючи закон або інший нормативно-правовий акт) є чинним з моменту введення його в дію та втрачає чинність після його скасування або прийняття рішення про його неконституційність. Тобто чинність закону або нормативно-правового акту не може бути зупинена, натомість зупиненна може бути дія як елемент чинності.

Враховуючи викладене, поняття чинність є більш широким та охоплює поняття дія, через що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню частково.

З метою уникнення вірогідного порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливісті реального виконання судового рішення та уникнення будь-яких труднощів у процесі виконання у разі задоволення позову, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходу забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020), щодо затвердження нової організаційної структури Акціонерного товариства «Харківобленерго», зупинення дії наказу в.о. генерального директора АТ «Харківобленерго» Логвиненко К.О. № 633 від 15.05.2020 року, та заборони Акціонерному товариству «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників (у тому числі, але не виключно, виконуючим обов`язки органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954), а також будь-яким іншим особам (у тому числі, але не виключно, особам, які з будь-яких підстав мають право діяти від імені Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) без довіреності, органам державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовим та службовим особам та/або представникам): вчинювати будь-які дії, спрямовані на виконання рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020).

Згідно із ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Частинами 1 та 4 ст. 141 ГПК України встановлено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

З урахуванням відсутності у суду інформації з приводу можливих збитків відповідача у зв`язку із вжиттям заходів забезпечення позову, правові підстави для зустрічного забезпечення наразі не вбачаються.

Відповідно до ч. 4 ст. 144 ГПК України особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Керуючись статтями 136, 137, 138, 140, 145, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Зупинити дію рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020), щодо затвердження нової організаційної структури Акціонерного товариства «Харківобленерго».

Зупинити дію наказу в.о. генерального директора АТ «Харківобленерго» Логвиненко К.О. № 633 від 15.05.2020 року.

Заборонити Акціонерному товариству «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) в особі будь-яких його органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників (у тому числі, але не виключно, виконуючим обов`язки органів управління та/або посадових осіб, службових осіб чи представників Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954), а також будь-яким іншим особам (у тому числі, але не виключно, особам, які з будь-яких підстав мають право діяти від імені Акціонерного товариства «Харківобленерго» (код ЄДРПРОУ 00131954) без довіреності, органам державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовим та службовим особам та/або представникам) вчинювати будь-які дії, спрямовані на виконання рішення Наглядової ради АТ «Харківобленерго» від 15.05.2020 року (протокол засідання від 15.05.2020 № 9/2020).

Ця ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох років: до 20.05.2023 року включно.

Стягувачем за цією ухвалою є - ОСОБА_1 , (Адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Боржником за цією ухвалою є - Акціонерне товариства "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 149, ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду безпосередньо або через Господарський суд Харківської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 20.05.2020.

Суддя С.Ч. Жельне