ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

25.05.2020 м. ДніпроСправа № 904/6185/19

За позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Київ в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Одеса

до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення штрафу у розмірі 287 600,00 грн.

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: Бондаренко А.В., адвокат

Від відповідача: не з`явився

С У Т Ь С П О Р У:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" звернулося до господарського суду із позовом, яким просить стягнути з Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" штраф у сумі 287 600,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у червні 2019 року зі станції Кривий Ріг Придніпровської залізниці Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг" здійснило відправлення вагонів №№ 63663157, 61077350, 68027531, 67838672 згідно накладних №№ 46847729, 46832119, 47068648, 47068630 на станцію Чорноморська Одеської залізниці, одержувач вантажу - ТОВ "Трансінвестсервіс".

По прибуттю вагонів на станцію призначення Чорноморська Одеської залізниці, залізницею проведено перевірку маси вантажу, під час якої було виявлено, що маса вантажу у вагонах не відповідає масі, вказаній відправником у накладній, а саме:

- у вагоні № 63663157 маса брутто - 87 100 кг., тара - 23 450 кг., нетто - 63 650 кг., що менше ніж зазначено в документі на 1 840 кг.;

- у вагоні № 61077350 маса брутто - 88 300 кг., тара - 22 600 кг., нетто - 65 700 кг., що менше ніж зазначено в документі на 2 025 кг.;

- у вагоні № 68027531 маса брутто - 85 400 кг., тара - 20 600 кг., нетто - 64 800 кг., що менше ніж зазначено в документі на 1 920 кг.;

- у вагоні № 67838672 маса брутто - 87 850кг., тара - 21 850 кг., нетто - 66 000 кг., що менше ніж зазначено в документі на 2 050 кг.

Встановлено розбіжність даних маси вантажу зазначеної в перевізних документах відповідача від фактичної, про що складені комерційні акти №401100/68, № 401100/69, №401100/70, № 401100/71 від 20.06.2019.

Згідно із накладними №№ 46847729, 46832119, 47068648, 47068630 загальна сума провізної плати нарахованої відправнику по станції відправлення складає за вагон №63663157 - 14 281,00 грн., за вагон № 61077350 - 14 479,00 грн., за вагон № 68027531 - 14 281,00 грн., за вагон № 67838672 - 14 479,00 грн.

Відповідно до статей 118, 122 Статуту залізниць України за невірно зазначену у накладній масу вантажу з відправника стягується штраф у п`ятикратному розмірі провізної плати за всю відстань перевезення. За неправильно зазначену у накладній масу вантажу позивач нарахував штраф у розмірі п`ятикратної провізної плати за всю відстань перевезення у сумі 287 600,00 грн. (14 281,00грн.*5 + 14 479,00грн.*5 + 14 281,00 грн.*5 + 14 479,00грн.*5).

Відповідач, проти позову заперечує та зазначає, що позивачем за накладними перевозився прокат чорних металів, то зважування мало відбуватись з зупинкою та розчепленням. При цьому, у комерційних актах не зазначено, що зважування відбувалося з розчепленням вагонів, що в свою чергу виключає можливість встановити дотримання встановленої процедури зважування, відповідно дані отримані у результаті такого зважування не можна вважати достовірними. Зважування вагона без розчеплення є порушення вимог п.10 Правил приймання вантажів до перевезення. Крім того, у справі відсутні відомості про проходження повірки ваг, якими здійснювалось переважування вантажу, не надано технічний паспорт на самі ваги.

Разом з тим, відповідач просить зменшити розмір штрафу на 50%, мотивуючи тим, що при переважуванні та складенні комерційних актів було виявлено, що у кожному з чотирьох вагонів наявна менша кількість вантажу ніж та, що вказана у залізничних накладних. Таким чином, на думку відповідача, позивач вже отримав більшу плату за перевезення ніж мав отримати, тому стягнення штрафу у розмірі 500% розміру провізної плати є несправедливим, та таким, що не забезпечує баланс інтересів учасників господарських відносин і такий штраф підлягає зменшенню судом.

Позивач вважає, що ним належними доказами доведено факт невідповідності зазначеної відповідачем маси вантажу в накладній, за що передбачена відповідальність у вигляді штрафу, який розрахований відповідно до ст. ст. 118, 122 Статуту залізниць України.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначає, що:

- позивачем не доведено правильність переважування вантажу. Так, представники вантажовідправника не були залучені до переважування вагону, а тому не можливо погодитись з доводами позивача про дотримання вимог Правил приймання вантажів до перевезення.

- комерційні акти додані до позовної заяви не відповідають вимогам Правил складання актів та не можуть вважатися належними доказами. Так, надані комерційні акти не підписано начальником вантажного району та працівником станції, який особисто здійснював перевірку (відомості про таких осіб відсутні в актах).

- у справі заявлена до стягнення з вантажовідправника сума штрафу є досить значною, розмір штрафу є непомірно великим у порівнянні із вартістю послуг перевезення, а наслідки допущеного відповідачем порушення не завдали самій залізниці дійсних матеріальних збитків. Разом з цим, перевізник отримав фактично більшу плату за меншу кількість перевезеного вантажу.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2020 ухвалено перейти до розгляду справи №904/6185/19 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16 березня 2020 року.

11 березня 2020 року від Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" до господарського суду надійшов відзив на позовну заяву (у новій редакції). Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог мотивуючи тим, що:

- позивачем не доведено правильності переважування вантажу. За накладними перевозився прокат чорних металів, а тому зважування мало відбуватись виключно з зупинкою та розчіпленням. У комерційних актах не зазначено, що зважування відбувалось з розчепленням вагонів, що виключає можливість встановити дотримання встановленої процедури зважування, відповідно дані отримані у результаті такого зважування не можна вважати достовірними. Зважування вагона з металопрокатом без розчеплення є порушенням вимог п.10 Правил Приймання вантажів до перевезення. Представники вантажовідправника не були залучені до переважування вагону, відтак не можливо погодись з доводами позивача дотримання вимог Правил приймання вантажів до перевезення.

- додані до позовної заяви акти 401100/68, 401100/69, 401100/70, 401100/71 мають численні незаповнені графи з проставленням рисок, що свідчить про порушення Правил складення актів при складанні комерційних актів. Надані комерційні акти не підписано начальником вантажного району (завідувач вантажного двору, складу, контейнерного відділу, контейнерного майданчика, сортувальної платформи) та працівником станції, який особисто здійснював перевірку (відомості про таких осіб відсутні в актах взагалі), відтак не можуть вважатися належними доказами.

Також відповідач заявляє про застосування до спірних правовідносин та поданої позовної заяви строку позовної давності. Позивач довідався про порушення його права 18.06.2019, 19.06.2019 розпочав свій перебіг шестимісячний строк позовної давності, 18.12.2019 є останнім днем шестимісячного строку позовної давності, позивач звернувся до суду з позовом 19.12.2019 (поштовий конверт а.с.57), відтак позовну заяву подано до суду з пропуском строку позовної давності.

У випадку якщо суд прийде висновку про обгрунтованість позовних вимог, відповідач просить суд про зменшення розміру штрафних санкцій на 50%.

У відповіді на відзив відповідача у новій редакції позивач звертає увагу суду, що зважування вагонів відбувалось на вагонних вагах вантажоодержувача та у присутності представника ванатажоодержувача Поліщука С.В. , який підписав комерційні акти. Майданов О.В. мав право підписувати комерційні акти згідно посадової інструкції. У зв`язку з тим, що комерційні акти були підписані 20.06.2019, а з позовом позивач звернувся 19.12.2019, позов подано з урахуванням шестимісячного строку позовної давності. Позивач заперечує проти задоволення клопотання про зменшення розміру нарахованого штрафу, оскільки штраф підлягає стягненню за самий факт допущення вантажовідправником зазначених порушень, незалежно від того, чи завдано залізниці у зв`язку з цим збитків.

Відповідачем подано до господарського суду заперечення на відповідь на відзив (у новій редакції, у зв`язку з переходом до розгляду справи у порядку загального позовного провадження) аналогічного змісту викладеного у попередніх запереченнях.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2020 ухвалено перейти до розгляду справи №904/6185/19 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16 березня 2020 року. З 16.03.2020 відкладено підготовче засідання на 13.04.2020.

Підготовче засідання, призначене на 13.04.2020, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Євстигнеєвої Н.М. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.05.2020 призначено підготовче засідання у справі на 25 травня 2020 року.

Відповідач у підготовче засідання не з`явився, явку повноважного представника не забезпечив, про день, час, місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

25 травня 2020 року відповідач до господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату мотивоване запровадженням карантину на території України.

Суд враховує, що згідно Указу Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, на всій території України установлено карантин.

Листом Ради суддів України № 186/20 від 16.03.2020, голова Ради суддів України Богдан Моніч звернувся до голів судів з рекомендацією, враховуючи Постанову Кабінету Міністрів України № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291, від 29.04.2020 № 313 та від 04.05.2020 № 332), якою продовжено карантин на території України до 22.05.2020.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 22 травня 2020 року до 22 червня 2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України, а саме, розділ Х "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційного скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Людина, її життя і здоров`я визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю (ст. 3 Конституції України).

Частинами першою та другою статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (ст. 15 ГПК України).

Суд вважає, що вжиття заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, пов`язаних з епідеміологічними обставинами, для всіх учасників розгляду з дотриманням передбачених процесуальних прав сторін є легітимною метою (суспільним інтересом) в контексті приписів ч.1 ст.3 Конституції України і не може вважатися порушенням встановлених п.1 ст.6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини 1950 року, ратифікованою Україною, гарантій, в контексті усталеної практики Європейського суду з прав людини.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, з метою збереження життя та здоров`я представників сторін, працівників апарату суду та суддів, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання на 24 червня 2020 року.

Відповідно до статті 197 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання на 24.06.2020 та здійснити участь уповноваженого представника позивача у судовому засіданні в режимі відеоконференції, доручивши проведення відеоконференції Господарському суду Одеської області.

Керуючись статями 177-185, 197, 202, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В:

1. Відкласти підготовче засідання у справі на 24 червня 2020 року о 10:00 год., яке відбудеться в режимі відеоконференції у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті №3-409 (№41) за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду (), через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

3. Доручити проведення відеоконференції Господарському суду Одеської області (65119, м. Одеса, пр. Шевченка, 29).

В режимі відеоконференції в Господарському суді Одеської області братиме участь уповноважений представник позивача - Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця".

4. У випадку безпосередньої участі учасників справи в судовому засіданні, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання заходів карантинного режиму (у разі продовження його дії на період розгляду справи), у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту (масок, рукавичок, тощо).

5. Копію ухвали направити на адресу Господарського суду Одеської області (65119, м. Одеса, пр. Шевченка, 29) на його електронну адресу ().

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 25.05.2020 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.М. Євстигнеєва