УХВАЛА

м. Київ

20.05.2020Справа № 910/2414/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Гулевець О.В. за участю секретаря судового засідання Капішон В.В. розглянувши матеріали господарської справи

За позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2

2) ОСОБА_3

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак"

про визнання недійсним договору дарування корпоративних прав та скасування

рішення загальних зборів

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача 1: ОСОБА_4 , ОСОБА_7

від відповідача 2: не з`явився

від відповідача 3: Розов О.С.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак":

визнати недійсним з моменту укладення договір дарування корпоративних прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак" (ідентифікаційний код: 32247640) від 15 грудня 2010 року, укладений між ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_6 (адреса: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Руденком В.О., зареєстрований в реєстрі за №4998;

скасувати рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак" (ідентифікаційний код: 32247640) прийнятих 16.12.2010 року, оформлених протоколом б/н загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак" від 16 грудня 2009 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.02.2019 суд постановив звернутися до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації із запитом щодо доступу до персональних даних фізичних осіб ОСОБА_2 (реєстраційний номер НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 за формою, наведеною в додатку № 3 до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ № 207 від 02.03.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.03.2019 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

15.03.2019 позивачем подано заяву про усунення недоліків, допущених при поданні до суду даного позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/2414/19, постановлено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 11.04.2019.

У судовому засіданні 11.04.2019 відкладено підготовче засідання на 07.05.2019.

У судовому засіданні 07.05.2019 відкладено підготовче засідання на 16.05.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2019 задоволено клопотання ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі №910/2414/19 та зупинено провадження у справі №910/2414/19 до набрання законної сили судовим рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/17068/18.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.07.2019 у справі №910/17068/18 позов ОСОБА_2 задоволено повністю. Визнано недійсним Договір купівлі-продажу корпоративних прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак", , від 21.05.2018, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , з моменту його укладання. Визнано недійсними рішення позачергових загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак", , оформлені Протоколом №5 від 21.05.2018, посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Руденком Валерієм Олександровичем за №1019, №1020 від 23.05.2018, з моменту їх прийняття. Скасовано реєстраційну дію, вчинену державним реєстратором - Новік Наталією Юріївною 23 травня 2018 року, Державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи; зміни складу або інформації про засновників за № 4023515 відносно ТОВ "Вісак" (код 32247640). Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 1 921,00 грн судового збору. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1 921,00 грн судового збору. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак" на користь ОСОБА_2 1 921,00 грн судового збору.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 15.07.2019 у справі №910/17068/18 - без змін.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 23.03.2020 поновлено провадження у справі №910/2414/19, продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/2414/19 на 30 (тридцять) днів, підготовче засідання призначено на 22.04.2020.

21.04.2020 через відділ діловодства суду від відповідача-1 надійшов відзив на позов, в якому викладені заперечення проти позовних вимог та зазначається, що рішення у справі №910/17058/18, яке набрало законної сили, визнано недійсним договір купівлі-продажу корпоративних прав від 21.05.2018, наявність якого стала підставою для звернення до суду з позовом у дані справі №910/2414/19, позивач не є учасником ТОВ «Вісак» та його права не порушені.

22.04.2020 через відділ діловодства суду від відповідача-1 надійшли додаткові письмові пояснення.

22.04.2020 у судовому засіданні у зв`язку з неявкою позивача та відповідача-2 суд оголосив про відкладення підготовчого засідання на 20.05.2020, про що постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання. Ухвалу про виклик в судове засідання 20.05.2020 направлено позивачу та відповідачу-2.

У судове засідання 20.05.2020 з`явились представники відповідача-1 та відповідача-2.

Представник позивача та відповідача-2 не з`явилися, проте належним чином повідомлені про судове засідання, клопотань про відкладення підготовчого засідання або про розгляд справи без участі представників до суду не подали.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необхідність залишення даного позову без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог. При цьому, господарський суд має з`ясувати не тільки відсутність поважних причин, а також і те, яким чином неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору та у чому полягають перешкоди для розгляду та вирішення спору по суті заявлених позовних вимог за відсутності представника позивача.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, визначальною умовою залишення позову без розгляду є саме можливість або неможливість вирішення спору по суті при невчиненні позивачем певних дій.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.03.2020, з огляду на набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/17068/18, суд поновив провадження у даній справі та призначив підготовче засідання.

В ухвалі суду від 23.03.2020 суд викликати у підготовче засідання представників учасників справи та попередив позивача, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин документів або нез`явлення його представника у судове засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України може бути залишений без розгляду.

Позивач був повідомлений про розгляд справи ухвалою суду від 23.03.2020 за номером поштового відправлення №730, яке 12.05.2020 повернене за зворотною адресою з повідомленням: «інші причини».

У зв`язку із неявкою представника позивача, Господарський суд міста Києва оголосив про відкладення підготовчого засідання на 20.05.2020.

У відповідності до ухвали Господарського суду м. Києва від 22.04.2020 суд викликав позивача у підготовче засідання на 20.05.2020. Отже, позивача повідомлено про дату, час та місце проведення підготовчого засідання шляхом направлення 28.04.2020 на адресу позивача ( АДРЕСА_2 ) ухвалу Господарського суду м. Києва від 22.04.2020 про виклик позивача у судове засідання на 20.05.2020 (поштове відправлення №407).

На час проведення підготовчого засідання 20.05.2020, відповідно інформації з веб-сайту АТ «Укрпошта» (https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html?barcode=730) поштове відправлення №407 04.05.2020 не вручено під час доставки: інші причини.

Згідно із ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Також у відповідності до ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Відтак, в силу положення пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського суду міста Києва, день невдалої спроби вручення поштового відправлення за адресою місцезнаходження позивача, вважається днем вручення позивачу ухвали суду про виклик.

Отже, позивача був повідомлений належним чином про дату, час та місце підготовчого засідання.

Однак, у судове засідання 20.05.2020 представник позивача також не з`явився.

Відповідно до змісту ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Водночас, суд зазначає, що позивачем у справі заявлені вимоги про визнання недійсним з моменту укладення договір дарування корпоративних прав ТОВ "Вісак" від 15.12.2010, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , та скасування рішення загальних зборів учасників ТОВ "Вісак", оформлених протоколом б/н загальних зборів від 16.12.2009.

Відповідач, в свою чергу, заперечуючи позовні вимоги посилається на те, що позивач не зазначив у позові, яким чином оцінюється останнього інтерес до договору дарування від 15.12.2010, а також відповідач вважає, що права позивача не порушені, оскільки він є учасником ТОВ «Вісак».

Отже, з огляду на підставу заявлених позивачем вимог, враховуючи заперечення відповідача, з метою повного з`ясування всіх обставин справи судом дійшов до висновку про необхідність здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження та виклик у судове засідання всіх учасників справи для заслуховування пояснення та встановлення всіх обставин справи.

При цьому, ухвалою Господарського суду м. Києва від 16.05.2019 було зупинене провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/17068/18, оскільки у разі визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав від 21.05.2018, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 позивач втратить статус учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак".

Як вже встановлено судом, рішення Господарського суду міста Києва від 15.07.2019 у справі №910/17068/18, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2020 визнано недійсним договір купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ "Вісак" від 21.05.2018.

Отже, ухвалою від 23.03.2020 судом поновлено провадження у даній справі та викликано учасників справи у підготовче засідання. Проте, позивач у судові засідання не з`являвся, жодних письмових пояснень щодо обставин справи, з врахування рішення Господарського суду м. Києва у справі №910/17068/18, до суду не подав, клопотань про відкладення підготовчого засідання або клопотань про розгляд справи без участі позивача не подав.

Стаття 43 Господарського процесуального кодексу України зобов`язує учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зокрема, процесуальний закон наділяє учасників справи правом подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас Господарський процесуальний кодекс України встановляє обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

На переконання суду, неподання позивачем жодних пояснень з врахуванням нових обставин справи, унеможливлює суд повно, об`єктивно та всебічно з`ясувати всі обставини справи та вирішити спір по суті, що відповідно зумовлює залишення позову без розгляду.

З урахуванням наведеного, враховуючи не забезпечення позивачем явки у судове засідання, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду позову на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на підстави залишення позову без розгляду, то повернення судового збору за розгляд справи не здійснюється.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Вісак" про визнання недійсним договору дарування корпоративних прав та скасування рішення загальних зборів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 22.05.2020.

Суддя О.В. Гулевець