ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20.05.2020 Справа № 914/1612/19

місто Львів

За заявою:Дрогобицького меблевого підприємства "Карпати" Українського товариства глухих
пророзстрочення виконання рішення у справі
за позовом: комунального підприємства "Дрогобичтеплоенерго",
до відповідача:Дрогобицького меблевого підприємства "Карпати" Українського товариства глухих,
предмет позову: стягнення 473' 434,92 грн.

СуддяРим Т.Я.
Секретар судового засіданняДемчук А.П.

Представники:
стягувача:не з`явився,
боржника:ОСОБА_1 - керівник, Шемеляк Ганна Тарасівна - адвокат.
На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла заява про розстрочення виконання рішення Господарського суду Львівської області від 30.01.2020 у справі за позовом комунального підприємства "Дрогобичтеплоенерго" до Дрогобицького меблевого підприємства "Карпати" Українського товариства глухих про стягнення 473' 434,92 грн. (далі - Заява про розстрочення). Зокрема, боржник просить здійснити розстрочення виконання рішення суду до 01.03.2021.

Ухвалою від 06.05.2020 Заяву про розстрочення прийнято до розгляду у судовому засіданні, яке призначено на 20.05.2020.

Аргументи учасників справи.

Заява про розстрочення обґрунтована таким:

- питома вага інвалідів з вадами слуху на підприємстві боржника складає 67,3% станом на 01.03.2020. Із 52 працюючих осіб - 32 особи з інвалідністю;

- станом на 31.01.2020 боржник перебуває у складному фінансовому становищі. Кредиторська заборгованість боржника становить 2'371'821,17 грн., з них 306'527,96 грн. - заборгованість із заробітної плати. Дебіторська заборгованість - 334'000,00 грн.;

- фактичною підставою стягнення з боржника заборгованості було неналежне виконання боржником договірних зобов`язань за договором про постачання теплової енергії. Так, подача теплоенергії відбувалась лише до житлового будинку - гуртожитку, який використовується для проживання працівників з інвалідністю, що мають вади слуху. Вина боржника перед стягувачем відсутня, адже борг виник у зв`язку із заборгованістю жителів гуртожитку за оплату комунальних послуг щодо централізованого опалення.

Стягувач заперечив Заяву з таких підстав:

- з моменту ухвалення рішення суду заборгованість боржника за теплопостачання збільшилась на 160'900,00 грн.;

- стягувач є єдиним у місті Дрогобичі підприємством, яке забезпечує населення тепловою енергією та перебуває в скрутному фінансовому становищі. Недоотримання стягувачем коштів може негативно вплинути на забезпечення населення тепловою енергією, виплату заробітної плати працівникам та безперебійне теплопостачання в опалювальний період;

- на все рухоме та нерухоме майно, грошові кошти стягувача накладено арешт для забезпечення примусового виконання судових рішень;

- дебіторська заборгованість стягувача становить 21'720'500,00 грн., кредиторська - 39'241'600,00 грн.

Обставини справи.

Господарський суд Львівської області 30.01.2020 ухвалив рішення у справі 914/1612/19. З урахуванням ухвали від 10.02.2020 про виправлення описки, вирішено стягнути з боржника на користь стягувача 316' 954,13 грн. основного боргу, 30'903,78 грн. пені, 12'161,58 грн. - 3% річних, 30' 816,41 грн. інфляційних втрат та 7' 064,54 грн. судового збору.

Зазначеним рішенням суду, серед іншого, встановлено, що стягувач подавав теплову енергію на гуртожиток боржника.

Боржник надав суду:

- звіт про фінансові результати станом на 31.12.2019, з якого вбачається, що пасиви боржника перевищують активи;

- розшифровку кредиторської заборгованості станом на 31.01.2020, з якої вбачається, що така становить 2' 371' 821,17 грн., заборгованість зі сплати заробітної плати - 306' 527,96 грн.;

- довідку Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих», згідно з якою станом на 01.03.2020 у боржника працює 52 людини, з них інвалідів ІІІ групи, нечуючих працівників - 35 осіб. Питома вага нечуючих інвалідів на підприємстві - 67,3%;

- довідку Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих», згідно з якою будівля гуртожитку по вулиці В. Великого, 60 у місті Дрогобичі належить Всеукраїнській громадській організації Українського товариства глухих та перебуває на балансі боржника. Теплова енергія постачалася лише в приміщення цього гуртожитку;

- свідоцтво на право власності Українського товариства глухих на гуртожиток боржника від 29.02.2000.

Стягувач надав суду:

- довідку про кредиторську заборгованість стягувача, з якої вбачається, що станом на 01.05.2020 така складає 39'241'600,00 грн.;

- довідку про стан претензійно-позовної роботи станом на 01.05.2020, з якої вбачається, що державна виконавча служба відкрила 133 виконавчих провадження про стягнення на користь стягувача боргу з фізичних осіб на суму 2'937'800,00 грн. та 6 проваджень про стягнення боргу з юридичних осіб на суму 1'043'700,00 грн.;

- довідку про стан дебіторської заборгованості та претензійно-позовної роботи станом на 01.05.2020, з якої вбачається, що загальна дебіторська заборгованість стягувача становить 21'720'500,00 грн.;

- довідку про тарифи, за якими працює стягувач, стан дебіторської заборгованості та субвенції;

- звіт про фінансовий стан на 31.03.2020, з якого вбачається, що пасиви стягувача перевищують активи;

- звіт про фінансові результати за І квартал 2020 року, з якого вбачається збитковість діяльності стягувача;

- постанову про арешт майна боржника від 14.04.2020, згідно з якою з метою забезпечення виконання наказу Господарського суду Львівської області від 21.01.2020 у справі № 914/1606/19, на все рухоме та нерухоме майно стягувача накладено арешт;

- постанову про арешт коштів боржника від 14.04.2020, згідно з якою, з метою виконання наказу Господарського суду Львівської області від 21.01.2020 у справі № 914/1606/19, на всі грошові кошти стягувача накладено арешт.

При постановленні ухвали суд керувався таким.

Відповідно до частин 1, 3 та 4 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може … розстрочити виконання рішення... Підставою для … розстрочки … виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про … розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує, серед іншого: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Конституційний Суд України у рішенні № 5-пр/2013 від 26.06.2013 вказав, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Згідно з частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати до суду позов з цивільно-правових питань. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося, на шкоду одній зі сторін.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України" (заява № 60750/00) зазначено, що для цілей статті 6 Конвенції виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина "судового розгляду".

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні суди, в цілях вирішення питання про можливість їх надання, а також визначення строку подовження виконання рішення суду повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Конвенції, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні цієї норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

У постанові Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 905/2953/17 зазначено:

"На державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як у теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі "Чижов проти України", заява № 6962/02). За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003)…

Таким чином, питання про відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення".

Зі змісту Заяви про розстрочення та долучених до неї доказів вбачається існування у боржника обставин, що ускладнюють виконання рішення, зокрема значна кредиторська заборгованість боржника (яка значно перевищує дебіторську заборгованість), в тому числі і зі сплати заробітної плати, інвалідність більшої частини працівників боржника. Також суд бере до уваги ту обставину, що заборгованість боржника перед стягувачем виникла за поставлену в гуртожиток теплоенергію, яка не використовувалася для здійснення господарської діяльності боржника.

В контексті особливого захисту прав людей з особливими потребами та їх підтримки суд звертається до положень Преамбули Конвенції про права осіб з інвалідністю, до якої приєдналася й Україна на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про права осіб з інвалідністю і Факультативного протоколу до неї" від 16.12.2009. Так, держави-учасниці цієї Конвенції, поміж іншого:

j) визнають необхідність заохочувати й захищати права людини всіх осіб з інвалідністю, зокрема тих, хто потребує активнішої підтримки;

l) визнають важливість міжнародного співробітництва для поліпшення умов життя осіб з інвалідністю у кожній країні, особливо в країнах, що розвиваються;

m) визнають цінний нинішній і потенційний внесок осіб з інвалідністю у загальний добробут і багатоманітність їхніх місцевих товариств і ту обставину, що сприяння повному здійсненню особами з інвалідністю своїх прав людини та основоположних свобод, а також повноцінній участі осіб з інвалідністю дасть змогу зміцнити в них почуття причетності й досягти значних успіхів у людському, соціальному та економічному розвитку суспільства та викоріненні бідності;

p) занепокоєні важкими умовами, з якими стикаються особи з інвалідністю;

t) наголошують на тому факті, що більшість осіб з інвалідністю живе в умовах бідності, і визнають у цьому зв`язку гостру необхідність займатися проблемою негативного впливу бідності на осіб з інвалідністю.

Разом з тим, суд не може залишити поза увагою і аргументи, які навів стягувач стосовно свого фінансового стану. Зокрема, кредиторська заборгованість стягувача є значною і також перевищує дебіторську. В умовах арешту всіх грошових коштів, рухомого та нерухомого майна стягувача, беручи до уваги його важливу роль у забезпеченні теплопостачання населенню, суд констатує, що розстрочення виконання рішення суду у справі № 914/1612/19 на тривалий період (12 місяців) порушуватиме баланс інтересів сторін та негативно вплине на становище стягувача, чиє значення для функціонування територіальної громади також є важливим.

Водночас, станом на час розгляду Заяви (20.05.2020) та найближчі декілька місяців відновлення опалювального сезону не передбачається. Щодо розміру заборгованості боржника, то її розмір не є достатнім для погашення заборгованості стягувача за наказом від 21.01.2020 у справі № 914/1606/19 (в межах виконання якого було накладено арешт на кошти та майно стягувача) чи суттєвого покращення фінансового становища стягувача. Отже, вжиті заходи зі стягнення заборгованості з боржника є лише одним із елементів (не єдиним) оздоровлення фінансового стану підприємства.

Беручи до уваги вищезазначене в сукупності, суд вважає за необхідне розстрочити виконання рішення Господарського суду Львівської області від 30.01.2020 у справі № 914/1612/19 в частині стягнення 390'835,90 грн. на 3 місяці.

Керуючись статтями 2, 18, 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву про розстрочення виконання рішення суду задовольнити частково.

2. Розстрочити виконання рішення Господарського суду Львівської області від 30.01.2020 у справі № 914/1612/19 в частині стягнення 390'835,90 грн. у такому порядку:

- до 20.06.2020 - 130'278,63 грн.

- до 20.07.2020 - 130'278,63 грн.

- до 20.08.2020 - 130'278,64 грн.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в порядку, визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 21.05.2020.

Суддя Рим Т.Я.