ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

25.05.2020м. ДніпроСправа № 904/2472/20

за позовом Заступника керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 (49000, м. Дніпро, вул. Євпропейська, 15) в інтересах держави в особі Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 75)

до Фізичної особи-підприємця Стрембовської Олени Володимирівни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Комунальне підприємство "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Мечникова, буд. 6)

про стягнення заборгованості у розмірі 24 066,46 грн., розірвання договору та повернення майна

Суддя Бондарєв Е.М.

Без участі представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом №04/33-2443вих20 від 08.05.2020 про:

1) стягнення з Фізичної особи-підприємця Стрембовської Олени Володимирівни на користь Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради заборгованості на змагальну суму 24 066,40 грн., з яких:

- 22 348,40 грн. заборгованість з орендної плати за період з серпня 2019 року по лютий 2020 року;

- 1 718,00 грн. пеня за період з 16.07.2019 по 24.03.2020;

2) розірвання договору оренди № 359-ДРА/18 від 23.08.2018, укладений між Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Стрембовською Оленою Володимирівною, предметом якого є комунальне нерухоме майно - вбудоване нежитлове приміщення загальною площею 149,59 кв.м за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 75, блок 4 на першому поверсі 16-ти поверхового будинку, що перебуває на балансі КП "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпровської міської ради;

3) зобов`язання Фізичну особу-підприємця Стрембовську Олену Володимирівну повернути балансоутримувачу - КП "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпровської міської ради комунальне нерухоме майно - вбудоване нежитлове приміщення загальною площею 149,59 кв.м за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 75, блок 4, за актом приймання-передачі відповідно до умов договору оренди №359-ДРА/18 від 23.08.2018.

Заступник керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 обґрунтовуючи підстави для представництва інтересів держави зазначив, що Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради є органом, на який покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Проте, Департаментом по роботі з активами тривалий час не вживаються належні та ефективні заходи, спрямовані на захист інтересів держави, у судовому порядку. Дніпропетровською місцевою прокуратурою №2 встановлено, що посадові особи Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, до повноважень якого, відноситься питання контролю за надходженням до місцевого бюджету орендної плати за користування комунальним майном, всупереч вимогам ст.ст. 4, 5 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", здійснюючи контроль за станом надходження коштів до міського бюджету за договором оренди №359-ДРА/18 від 23.08.2018, протягом тривалого періоду достовірно знали про факти систематичного порушення Фізичною особою-підприємцем Стрембовською О.В. умов договору оренди нерухомого майна, нездійснення плати за ним та, маючи відповідні повноваження, заходів щодо ефективного захисту порушений інтересів держави у судовому порядку не вжили, що підтверджується листом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №12/4-57 від 03.04.2020. Таким чином, зазначене свідчить про неналежне здійснення уповноваженим органом захисту порушених інтересів держави в передбаченому законом порядку. Враховуючи, що вказані інтереси до цього часу залишаються незахищеними, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради.

Заступник керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 обґрунтовуючи підстави виникнення спору зазначає, що відповідачем всупереч умовам договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста №359-ДРА/18 від 23.08.2018 взяті на себе зобов`язання щодо сплати орендних платежів належним чином не виконуються. Відповідно до розрахунку заборгованості з орендної плати, що підлягає перерахуванню до державного бюджету за договором оренди №359-ДРА/18 від 23.08.2018, станом на 24.03.2020 Фізична особа-підприємець Стрембовська О.В. має заборгованість з орендної плати у розмірі 22 348,46 грн. за період з серпня 2019 року по лютий 2020 року. Відповідачем всупереч умовам договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста №359-ДРА/18 від 23.08.2018 взяті на себе зобов`язання щодо сплати орендних платежів належним чином не виконуються. Істотне порушення орендарем такої умови договору оренди майна, як внесення орендної плати, є достатньою правовою підставою для розірвання вказаного договору оренди в судовому порядку та повернення майна орендодавцю.

Ухвалою суду від 18.05.2020 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом 5 днів з дня вручення цієї ухвали суду про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду докази призначення ОСОБА_1 на посаду заступника керівника прокуратури.

До суду 22.05.2020 заступником керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 подана заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 25.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/2472/20, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Комунальне підприємство "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю".

Розглянувши матеріали справи, господарський суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі з огляду на наступне.

У зв`язку з необхідністю вирішення виключної правової проблеми, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою у подібних правовідносинах.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 07.11.2019 №912/2385/18 (провадження №12-194гс19) приймаючи дану справу до розгляду врахувала висновки Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 № 2-р/2017, від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019, від 20.06.2019 № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду).

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Також колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить різну судову практику з наведеного питання, посилаючись на постанови Верховного Суду у справах № 922/2901/17, № 927/246/18, № 925/650/18, № 923/560/18, №913/299/18, № 915/242/18, № 0440/6738/18, № 802/4083/15-а, № 924/1237/17, № 906/240/18, № 910/18770/17, № 924/1256/17, № 201/5279/16, № 372/1688/17-ц, № 448/764/17, №910/3486/18, № 441/702/19, № 441/821/19, № 626/482/19-ц, № 910/3486/18, № 924/1237/17, № 906/240/18.

Крім того, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду наводить питання щодо правових наслідків у випадку, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, не зазначив визначені законом підстави для звернення до суду, не дотримався процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру"), які, на думку колегії суддів, потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

При цьому колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань. Зокрема, на постанови Верховного Суду № 927/246/18, № 916/2914/18, № 912/2529/18, № 916/641/18, №916/2914/18, 909/63/18, № 920//284/18 № 925/226/18, у яких позов прокурора був залишений без розгляду та № 923/560/18, № 909/569/18, № 924/1256/17, у яких у позові прокурора було відмовлено.

З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду погодилась з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором та ухвалою від 07.11.2019 прийняла до розгляду справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019.

За приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі у цьому випадку зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи, що обставини справи №904/2472/20 щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором є подібними до обставин справи №912/2385/18, суд доходить висновку про необхідність зупинити провадження у справі №904/2472/20 до вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про усунення неоднозначного застосування норм права у подібних правовідносинах, а саме, до закінчення розгляду справи №912/2385/18.

У такому випадку згідно з приписами пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Керуючись ст.ст. 227, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі №904/2472/20 за позовом Заступника керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради до Фізичної особи-підприємця Стрембовської Олени Володимирівни; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Комунальне підприємство "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпропетровської міської ради про стягнення заборгованості у розмірі 24 066,46 грн., розірвання договору та повернення майна до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 25.05.2020 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.М. Бондарєв