УХВАЛА

21.05.2020Справа № 910/16783/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Філон І.М., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 12 124 830, 53 грн.

Представники:

від позивача: Лінніченко Д. О ., Комісар С.П.;

від відповідача: Мотуренко Ю.А.;

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі-відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 12124830,53 грн, з яких: 10986726,11 грн - надлишково сплачені кошти, 337427,94 грн - пеня, 769070,83 грн - штраф та 31605,65 грн. - 3 % річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0435-02013 від 01.01.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 16.01.2020.

20.12.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому, зокрема зазначає, що відповідач не віднесений до переліку осіб, щодо яких дія постанови НКРЕКП від 07.06.2019 № 954 зупинена постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.08.2019 у справі № 640/12695/19 та, відповідно, після 31.07.2019 зобов`язаний оплачувати послуги за липень за тарифом, визначеним постановою № 954, а тому розрахунок вартості послуги за липень, виходячи з тарифу 347, 43 грн/МВт* здійснено правомірно.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі № 910/16783/19 призначено на 13.02.2020.

10.02.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав письмові пояснення, в яких позивач, зокрема зазначає, що чинне законодавство не передбачає такої ліценції, як постачання електричної енергії для власних потреб. Крім того, позивач зазначає, що за відсутності у Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" споживачів електричної енергії, останній не отримує послуг відповідача з передачі електричної енергії споживачам.

У судовому засіданні 13.02.2020 оголошено перерву до 05.03.2020.

У судовому засіданні 05.03.2020 оголошено перерву до 26.03.2020.

23.03.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи, в якому у зв`язку з запровадження на всій території України з 12.03.2020 до 03.04.2020 карантину, з метою запобігання поширенню коронавірусу COVID-19, просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату, не раніше 04.04.2020.

Судове засідання, призначене на 26.03.2020 не відбулося у зв`язку з необхідністю попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, зважаючи на період карантину, визначений постановою КМУ "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" від 11.03.2020 № 211, з урахуванням рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, а також листа Ради суддів України від 16.03.2020 9/рс-186/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2020 призначено судове засідання на 30.04.2020.

29.04.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справу, в якому у зв`язку з встановлення на всій території України з 12.03.2020 до 11.05.2020 карантину, з метою унеможливлення розповсюдження коронавірусу, просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату, не раніше 12.05.2020.

Також, 29.04.2020 відповідач подав до суду письмові пояснення щодо розміру вартості послуги з передачі електричної енергії, в яких, зокрема зазначає, що на підставі даних комерційного обліку вносяться дані до Системи управління ринком, яка формує фактичний об`єм наданої послуги з передачі електричної енергії.

30.04.2020 відповідач через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, в якому просить суд повернутися до розгляду справи у підготовчому провадженні та залучити до участі у справі Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

У судовому засіданні 30.04.2020 суд на місці ухвалив відкласти розгляд справи на 21.05.2020.

У цьому судовому засіданні відповідач підтримав раніше подане клопотання про залучення третьої особи та просив суд повернутися на стадію підготовчого провадження.

Представник позивача заперечив проти задоволення клопотання відповідача.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст. 9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Водночас ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є "одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції" (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Клінік дез Акація та інші проти Франції" вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст.11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973р. Президії Верховної Ради Української РСР, кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями "proprio motu", щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами ч.2 ст.182 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення.

Таким чином, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами та враховуючи необхідність залучення до участі у справі третьої особи, суд дійшов висновку щодо необхідності повернення в підготовче провадження для розгляду даної справи в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження для всебічного з`ясування всіх обставин справи, які входять в предмет доказування у розглядуваному спорі.

Тож, розглянувши подане відповідачем клопотання про залучення до участі у справі Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у якості третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд відзначає наступне.

Відповідно до ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що основними завданнями Регулятора є, зокрема забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно ст. 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор зокрема, приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; розробляє та затверджує нормативно-правові акти; здійснює визначення умов доступу до товарів (послуг), що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг; контролює виконання операторами систем передачі та розподілу, операторами газотранспортної та газорозподільних систем, іншими суб`єктами ринків електричної енергії і природного газу, а у відповідних випадках - власниками систем їхніх зобов`язань відповідно до закону; затверджує типові та схвалює примірні договори відповідно до закону; бере участь у регулюванні платіжно-розрахункових відносин на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг у випадках, визначених законом; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу.

За таких обставин, враховуючи, предмет та підстави позову у даній справі, щодо обсягу наданої позивачу послуги з передачі електричної енергії у липні та серпні 2019, з огляду на завдання та функції Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, як регулятора на ринку електричної енергії, зокрема щодо встановлення критеріїв включення обсягів електричної енергії до обсягу послуги з передачі електричної енергії, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання відповідача та залучити до участі у справі Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та обов`язки.

Відповідно до ст. 179 Господарського процесуального кодексу України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі або ухвалі, постановленій у підготовчому засіданні (якщо третіх осіб було залучено у підготовчому засіданні), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву. Учасники справи мають право подати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Згідно ст. 168 Господарського процесуального кодексу України, у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - сьомою статті 165 цього Кодексу.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Отже, враховуючи повернення в підготовче провадження для розгляду даної справи в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження, враховуючи залучення третьої особи, з метою надання їй часу для подання письмових пояснень, та необхідністю належної підготовки справи для розгляду по суті, дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями ст. ст. 7, 8, 13, 14, 15 ГПК України та виконання завдань підготовчого провадження, дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи.

Керуючись статтями 50, 168, 177, 179, 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Перейти зі стадії розгляду справи №910/16783/19 по суті на стадію підготовчого засідання у справі, у зв`язку з необхідністю залучення третьої особи.

2. Клопотання Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про залучення третьої особи- задовольнити.

3. Залучити до участі у розгляді справи третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

4. Зобов`язати Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" направити на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг позовну заяву з додатками та надати суду докази виконання.

5. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" направити на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг відзив на позовну заяву з додатками та надати суду докази виконання.

6. Зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у строк до 25.06.2020 надати суду письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог та докази на підтвердження викладених обставин, з урахуванням положень ч. 3-7 ст. 165 ГПК.

7. Підготовче засідання відкласти на 25.06.2020 о 10:10. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В, зал № 31.

8. Звернути увагу сторін на положення ст. ст. 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо подання та витребування доказів.

9. Зобов`язати учасників процесу направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити у відповідності з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, а також надати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження представників.

10. Попередити позивача, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин витребуваних судом документів або нез`явлення його представника у судове засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України може бути залишений без розгляду.

11. Довести до відома сторін, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд має право стягувати в дохід Державного бюджету України з винної особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

12. Нагадати, що сторони відповідно до ст. 192 Господарського процесуального кодексу України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

13. Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

14. Звернути увагу учасників процесу на те, що документи подаються через канцелярію суду або безпосередньо у судовому засіданні за умови їх оформлення належним чином (кожна сторінка має бути належним чином засвідчена, документи прошиті та подане клопотання про приєднання зазначених документів до матеріалів справи).

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено: 26.05.2020.

Звернути увагу сторін, що інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

Суддя Щербаков С.О.

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці.