ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 травня 2020 року Справа № 915/671/20

м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Семенчук Н.О., розглянувши матеріали

за позовом: Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат», 69032, м.Запоріжжя, Південне шосе, 15

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Запоріжнафтострой», 56203, Миколаївська область, Березнегуватський район, смт.Березнегувате, вул. Першого Травня, буд.16

про: стягнення 763 317,32 грн.

18.05.2020 Акціонерне товариство «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» звернулось до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою за №011-0566 від 12.05.2020, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Запоріжнафтострой» заборгованості у розмірі 763 317,32 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору поставки №ЗалК-Д-2017-71 від 20.04.2017 в частині своєчасної оплати за поставлений позивачем товар.

Разом з позовною заявою позивач подав заяву про відстрочення сплати судового збору, в якому просить відстрочити сплату судового збору у справі, у відповідності до вимог статті 8 Закону України "Про судовий збір", посилаючись на те, що комбінат позбавлений можливості сплатити одним платежем суму судового збору за подачу позовної заяви до господарського суду, оскільки залишок коштів на розрахункових рахунках ПАТ «ЗАлК» значно менший за суму судового збору, який належить сплатити.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами, господарський суд дійшов до висновку що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2020 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 грн. 00 коп.

Згідно до пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме: стягнення грошових коштів у загальному розмірі 763 317,32 грн., отже, при зверненні з даним позовом, останній мав сплатити судовий збір у розмірі 11 449, 76 грн. (763 317,32 грн. Х 1,5%).

Стаття 8 Закону України "Про судовий збір" містить вичерпний перелік осіб, яким Законом надано право на отримання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" чітко визначені умови та суб`єктний склад осіб, за наявності яких суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, виходячи зі змісту вищевказаної статті Закону, право на надання відстрочки для сплати судового збору для юридичних осіб взагалі відсутнє. Відповідно, судовий збір повинен бути сплачений позивачем в установленому законом порядку та розмірі.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення, в той же час відсутність сплати судового збору надає суду достатньо правових підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відтак, враховуючи відсутність сплати судового збору, суд дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно п. 59 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Пунктом 61 вказаних Правил встановлено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином належним доказом відправлення копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Позивачем всупереч вимог статті 164, 172 ГПК України не надано доказів відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів, а саме опису вкладення.

Відповідно до ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до вимог ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 232, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву №011-0566 від 12.05.2020 Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» - залишити без руху.

2. Акціонерному товариству «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки в строк який не перевищує 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити Акціонерному товариству «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат», що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Додаток:

- акт відділу документального забезпечення Господарського суду Миколаївської

області від 18.05.2020 - на 1-му аркуші (для позивача).

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили 25.05.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Семенчук