ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2020 р. Справа № 911/290/20

Господарський суд Київської області у складі головуючого судді Горбасенка П.В. за участі секретаря судового засідання Куракси Ю.І., розглянувши у місті Києві у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до першого відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр"

та другого відповідача Державного реєстратора Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Сімоника Ярослава Івановича

про визнання недійсною реєстрації змін до установчих документів юридичної особи

За участю представників:

від позивача: Шевченко О.Б.;

від відповідача 1: Литовченко Ю.П.;

від відповідача 2: не з`явилися.

Обставини справи:

04.02.2020 до канцелярії Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр" (далі - перший відповідач) та Державного реєстратора Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Сімоника Ярослава Івановича (далі - другий відповідач) про скасування державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміну статутного або складеного капіталу, зміну складу або інформації про засновників, щодо частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр", за № 7003028 від 15.10.2019.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач, як учасник першого відповідача, має намір викупити частку у статутному капіталі ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр". Оскільки позивач вважає, що порушено його право, передбачене ст. 20 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" на переважне право на придбання частки (частини, частки) іншого учасника товариства. Для продовження переговорів з товариством про викуп частки позивачу необхідно скасувати державну реєстрацію змін до установчих документів Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр".

На підставі Витягу з протоколу автоматизованого розподілу від 04.02.2020 вказану позовну заяву передано до розгляду судді Горбасенку П.В.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.02.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 911/290/20 та призначено підготовче засідання на 06.03.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.02.2020 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.03.2020 розгляд справи в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні відкладено на 27.03.2020.

12.03.2020 до канцелярії Господарського суду Київської області від першого відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 5439/20 від 12.03.2020), згідно якого останній просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на безпідставність та необґрунтованість останніх, який прийнято судом.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.03.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів; розгляд справи в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні відкладено на дату після 03.04.2020; зазначено, що про дату, час і місце розгляду справи в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні учасники справи будуть повідомлені додатково ухвалою суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.04.2020 підготовче засідання призначено на 17.04.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.04.2020 підготовче засідання у справі № 911/290/20 закрито та призначено справу до розгляду по суті у судовому засіданні на 24.04.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.04.2020 розгляд справи по суті відкладено на 15.05.2020.

У судовому засіданні 15.05.2020 представник позивача підтримав задоволення позовних вимог, представник першого відповідача заперечив проти задоволення позову повністю.

Представник другого відповідача у судове засідання 15.05.2020 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Враховуючи, що неявка другого відповідача, який був належним чином повідомлений про розгляд справи, не перешкоджає розгляду справи по суті у судовому засіданні 15.05.2020, останній не скористався правом на подачу відзиву на позов, суд дійшов висновку про можливість вирішення справи за наявними в ній матеріалами справи за відсутності другого відповідача.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, оцінивши їх в сукупності та заслухавши промови (заключні слова) представників позивача та першого відповідача, суд

ВСТАНОВИВ:

На підтвердження заявлених позовних вимог, ОСОБА_1 посилається на те, що він є власником частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр" () у розмірі 3 %.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр" мало у власності частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр".

Державним реєстратором Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Сімоник Ярославом Івановичем прийнято рішення № 7003028 від 15.10.2019 про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи, зміну статутного або складеного капіталу, зміну складу або інформації про засновників, щодо частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр".

Позивач також зазначає, що на момент звернення позивача з позовом до суду, розмір внеску ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр" до статутного фонду складає 0,15 %.

Згідно ст. 20 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» учасник товариства має переважне право на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства, що продається третій особі.

Якщо кілька учасників товариства скористаються своїм переважним правом, вони придбавають частку (частину частки) пропорційно до розміру належних їм часток у статутному капіталі товариства.

Учасник товариства, який має намір продати свою частку (частину частки) третій особі, зобов`язаний письмово повідомити про це інших учасників товариства та поінформувати про ціну та розмір частки, що відчужується, інші умови такого продажу. Якщо жоден з учасників товариства протягом 30 днів з дати отримання повідомлення про намір учасника продати частку (частину частки) не повідомив письмово учасника, який продає частку (частину частки), про намір скористатися своїм переважним правом, вважається, що такий учасник товариства надав свою згоду на 31 день з дати отримання повідомлення, і така частка (частина частки) може бути відчужена третій особі на умовах, які були повідомлені учасникам товариства.

Якщо учасник товариства, який має намір продати свою частку (частину частки) третій особі, отримав від іншого учасника письмову заяву про намір скористатися своїм переважним правом, такі учасники зобов`язані протягом одного місяця укласти договір купівлі-продажу пропонованої до продажу частки (частини частки).

У разі ухилення продавця від укладення договору купівлі-продажу покупець має право звернутися до суду із позовом про визнання договору купівлі-продажу частки (її частини) укладеним на запропонованих продавцем умовах.

У разі ухилення покупця від укладення договору купівлі-продажу продавець має право реалізувати свою частку третій особі на раніше повідомлених учасникам товариства умовах.

Учасник товариства має право вимагати в судовому порядку переведення на себе прав і обов`язків покупця частки (частини частки), якщо переважне право такого учасника товариства є порушеним. Позовна давність за такими вимогами становить один рік.

Статутом товариства може встановлюватися інший порядок реалізації переважного права учасників товариства, розподілу відчужуваної частки (частини частки) між іншими учасниками товариства, відмови від реалізації переважного права учасників товариства. Статутом може встановлюватися, що учасники товариства не мають переважного права. Статутом також може бути передбачений обов`язок учасника товариства, який має намір продати частку (частину частки) третій особі, провести спершу переговори щодо її продажу з іншими учасниками товариства. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

Якщо продаж частки (частини частки) у статутному капіталі товариства здійснюється на аукціоні (публічних торгах) відповідно до закону, переважне право учасника товариства не застосовується.

Переважне право учасника товариства не застосовується у разі, якщо це передбачено корпоративним договором, стороною якого є такий учасник.

Відповідно до п. 4.2. статуту ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр", затвердженого протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр"№ 1/19 від 10.05.2019, учасники товариства мають право у разі порушення товариством прав учасника звернутися до суду за їх захистом.

Позивач також посилається на наявну у першого відповідача кредиторську заборгованість перед позивачем, за яку останній хотів би придбати частку у статутному капіталі ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр".

Позивач вважає, що порушено його право, передбачене статтею 20 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» на переважне право на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства.

ОСОБА_1 зазначає, що для того, щоб він зміг продовжити перемовини з першим відповідачем про викуп частки, необхідно у судовому порядку скасувати державну реєстрацію змін до установчих документів ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр", у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовними вимогами про скасування державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміну статутного або складеного капіталу, зміну складу або інформації про засновників, щодо частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр", за № 7003028 від 15.10.2019.

За ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно ст. 5 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» учасники товариства мають такі права: 1) брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства; 2) отримувати інформацію про господарську діяльність товариства; 3) брати участь у розподілі прибутку товариства; 4) отримати у разі ліквідації товариства частину майна, що залишилася після розрахунків з кредиторами, або його вартість. Учасники товариства можуть мати інші права, передбачені законом та статутом товариства.

Судом встановлено, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на момент відкриття провадження у справі (13.02.2020) та на момент судового розгляду справи, реєстраційна дія щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміну статутного або складеного капіталу, зміну складу або інформації про засновників, щодо частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр", за № 7003028 від 15.10.2019 - відсутня.

Згідно з частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною третьою статті 74 ГПК України встановлено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Посилання позивача на те, що за наявну у першого відповідача кредиторську заборгованість перед позивачем, позивач хотів би придбати частку у статутному капіталі ТОВ "Плисецький гранітний кар`єр", є доказово неспроможними.

Усі інші твердження та доводи позивача та першого відповідача не спростовують вищевикладених висновків суду.

Разом із тим, аналізуючи питання обсягу дослідження доводів позивача та першого відповідача, які викладені останніми у позовній заяві та відзиві на позов, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до статті 129 ГПК України, покладаються судом на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 233, 237-239, 240 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Плисецький гранітний кар`єр" та Державного реєстратора Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької області Сімоника Ярослава Івановича про визнання недійсною реєстрації змін до установчих документів юридичної особи відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи до Північного апеляційного господарського суду або через Господарський суд Київської області до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено: 22.05.2020.

Суддя П.В.Горбасенко