ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12.05.2020 м. ДніпроСправа № 922/598/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес", м. Черкаси

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "САНДЕРО", м. Дніпро

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вендор Мьюзікл", м. Харків

про розірвання договору № 0304/18Б від 03.04.2018 на роботи по запуску в експлуатацію програмного забезпечення та відшкодування завданих збитків у розмірі 164 450,00 грн.

Суддя Бєлік В.Г.

Без участі представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд:

- розірвати договір № 0304/18Б від 03.04.2018 року на роботи по запуску в експлуатацію програмного забезпечення, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сандеро";

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сандеро" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Вендор Мьюзік" солідарно 164 450,00грн. відшкодування завданих збитків.

Судові витрати позивач просить суд покласти на відповідачів.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням з боку першого відповідача умов договору підряду (основне зобов`язання) в частині здійснення своєчасної оплати, а також у зв`язку з відмовою останнім в забезпеченні необхідного персоналу та невжиттям заходів для сприяння у виконанні робіт.

Крім того, 03.04.2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вендор Мьюзік" укладено договір поруки, за умовами якого другий відповідач поручився перед позивачем за виконання першим відповідачем своїх зобов`язань щодо сплати штрафних санкцій та/або відшкодування збитків, якщо такі виникнуть внаслідок невиконання першим відповідачем своїх зобов`язань за договором підряду.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про наявність підстав для передачі справи до Господарського суду Дніпропетровської області, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, позов пред`являється до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання відповідача, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Частиною 1 ст.29 Господарського процесуального кодексу України право вибору між господарськими судами, яким відповідно до цієї статті підсудна справа, належить позивачу, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Так ч. 11 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у випадку об`єднання позовних вимог щодо укладання, зміни, розірвання і виконання правочину з вимогами щодо іншого правочину, укладеного для забезпечення основного зобов`язання, спір розглядається господарським судом за місцезнаходженням відповідача, який є стороною основного зобов`язання.

Як вбачається з позовної заяви б/н від 25.02.2020 року основним зобов`язанням є договір № 0304/18Б від 03.04.2018 року на роботи по запуску в експлуатацію програмного забезпечення, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сандеро".

Судом встановлено, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю "Сандеро" () є: 49051, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Курсантська, будинок 26.

Оскільки даний спір має виключну підсудність (за місцезнаходженням відповідача, який є стороною основного зобов`язання) та юридичною адресою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сандеро" є м. Дніпро, суд дійшов висновку, що даний спір відповідно до ч. 11 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України повинен розглядатись господарським судом Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Господарського процесуального кодексу України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.02.2020 року справу № 922/598/20 передано до Господарського суду Дніпропетровської області за територіальною підсудністю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.03.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 23.04.2020 року о 12:00 год.

30.03.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 27.03.2020 року про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, проведення якої доручити Господарському суду Харківської області (61022, м. Харків, пл. Свободи, 5, Держпром, 8 під`їзд).

Відповідно до статті 197 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Відповідно до відомостей з електронного майданчика відеоконференцій, зали відеоконференцій в Господарському суді Дніпропетровської області 23.04.2020 року з 12:00 год. зайняті, тому суд вбачає підстави для відмови в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.04.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

13.04.2020 року від відповідача-1 до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву вих. № 27/юр від 08.04.2020 року.

13.04.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли письмові пояснення вих.№ б/н від 09.04.2020 року та клопотання № б/н від 09.04.2020 року про відкладення розгляду справи.

13.04.2020 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Сандеро" (відповідач-1) до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла зустрічна позовна заява вих. № 28/юр від 10.04.2020 року, в якій відповідач-1 (позивач за зустрічною позовною заявою) просить суд розірвати договір № 0304/18Б від 03.04.2018 на роботи по запуску в експлуатацію програмного забезпечення, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Сандеро" (відповідач-1) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Ін-Агро Бізнес" (позивач) та стягнути з останнього передплату у розмірі 102 750,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2020 року прийнято зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сандеро" до спільного розгляду з первісним позовом та призначено її розгляд разом з первісним у підготовчому судовому засіданні призначеному на 23.04.2020 року о 12:00 год.

23.04.2020 року від позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив вих.№ б/н від 21.04.2020 року.

У підготовче судове засідання 23.04.2020 року представники сторін не з`явились.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" встановлено з 12 березня до 24 квітня 2020 року на усій території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Крім того, 16.03.2020 року Рада суддів України з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендую, на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року, встановила особливий режим роботи судів України, а саме:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо);

- припинити проведення особистого прийому громадян керівництвом суду;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну

- адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

- суддям та працівникам апарату суду при найменших ознаках захворювання вжити заходів щодо самоізоляції, повідомити про свій стан здоров`я відповідну установу охорони здоров`я та керівництво суду телефоном, е-mail.

Також Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

При визначенні особливостей роботи суду на період карантинних заходів слід враховувати спеціалізацію суду, інстанційність та відповідні категорії справ.

При вирішенні питання про можливість розгляду справ в режимі відеоконференції слід враховувати, що такий режим роботи суду не у повній мірі убезпечує від поширення захворювання, оскільки все ж передбачає необхідність явки громадян у декілька судів, які забезпечують проведення судового засідання у такому режимі.

Відповідно до частин 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення «розумний строк» в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до п. 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-ІХ від 30.03.2020 року (набрав чинності 02.04.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи викладене, з метою надання можливості всім учасникам справи прийняти участь в судовому засіданні і реалізувати свої процесуальні права, суд вважає за необхідне відкласти підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 23.04.2020 підготовче судове засідання відкладено на 19.05.2020 року о 11:30 год.

08.05.2020 на електронну адресу суду від позивача надійшла заява про забезпечення проведення судового засідання 19.05.20 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Заява обґрунтована посиланням (поміж-іншим) на Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду" ( затвердженого наказом ДСАУ від 08.04.20р. №169).

Відповідно до приписів ст. 197 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою; учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи; учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему; під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву; суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом; свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду; у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення; паке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання; копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції; суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників; використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки; відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису; відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Наказом Державної судової адміністрації України №196 від 23.04.20р. затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду у новій редакції; визнано таким, що втратив чинність, наказ ДСА України від 08.04.2020 № 169 "Про затвердження Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду".

Згідно п.2, розділу І "Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду " ( затвердженого наказом ДСАУ від 23.04.20р. №196), учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Відповідно до пунктів 1-2, розділу ІІ Порядку, відеоконференція - телекомунікаційна технологія інтерактивної взаємодії двох або більше віддалених учасників судового провадження з можливістю обміну аудіо- та відеоінформацією у реальному масштабі часу; система відеоконференцзв`язку (далі - Система) - комплекс технічних засобів та програмного забезпечення (за посиланням на офіційному веб-порталі судової влади України vkz.court.gov.ua) або інші доступні суду та учасниками судового процесу засоби, що забезпечують проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку та відповідають вимогам законодавства.

Згідно п.1-8, розділу ІІІ Порядку, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою. У разі, якщо учасник не має електронного підпису (або Система не дозволяє реєстрацію з використанням електронного підпису), то він повинен попередньо зареєструватись в Системі з використанням логіну та паролю чи за допомогою інших передбачених обраною Системою засобів реєстрації; при цьому, в своїй заяві про участь у судовому засіданні, поданій відповідно до пункту 3 цього розділу, учасник справи повинен вказати про наявність або відсутність у нього електронного підпису; рішення про можливість підтвердити особу учасника справи, що не має електронного підпису, а також рішення про обрання Системи, що буде використана для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, приймається Головуючим суддею, у провадженні якого знаходиться справа; учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, зразок якої наведено в додатку 2 до цього Порядку, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання; у заяві учасник справи обов`язково зазначає: назву суду; номер судової справи; дату та час судового засідання, в якому учасник бажає взяти участь в режимі відеоконференції; своє прізвище, ім`я та по-батькові; свій статус в судовій справі; електронну адресу, яка використана їм для реєстрації в Системі; назву системи, яка пропонується для проведення відеоконференцз`язку (у разі використання іншого програмного забезпечення, ніж розміщеного за посиланням vkz.court.gov.ua); номер телефону для зв`язку із судом; відмітку про наявність або відсутність електронного підпису. Копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи. Заява подається до суду та надсилається іншим учасникам справи в порядку, визначеному процесуальним законодавством, дозволеними засобами зв`язку. Заява учасника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в день її надходження до суду підлягає реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду та передається відповідному головуючому судді. У разі коли в судовому засіданні дистанційно беруть участь кілька учасників, то Секретар судового засідання засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), з`ясовує та узгоджує і усіма учасниками судового процесу, які подали заяву на проведення засідання в режимі відеоконференції, про наявність у них відповідного програмного забезпечення та можливість його використання для проведення судового засідання. Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час) та інформує про це секретаря судового засідання. Секретар судового засідання інформує учасника справи засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними в заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості.

Розглянувши заяву позивача про проведення судового засідання 19.05.2020 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, суд не вбачає підстав для її задоволення (оскільки ухвалою суду від 23.04.2020 розгляд справи в підготовчому засіданні було відкладено на 19.05.2020 та станом на цей час у суду відсутня технічна можливість провести таке судове засідання у режимі відеоконфереції за посиланням "vkz.court.gov.ua").

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ТОВ "Ін-Агро Бізнес" про забезпечення проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 12.05.2020

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Бєлік