СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2020 р. Справа № 922/3195/18

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Геза Т.Д. , суддя Мартюхіна Н.О.

за участю секретаря судового засідання Беккер Т.М.,

та за участю представників сторін:

від прокуратури -прокурор відділу Алекаєв Ю.В., посвідчення №042342 від 29.03.2013;

від позивача - не з`явилися;

від відповідача - адвокат Баранов Т.О., довіреність б/н від 24.12.2019;

від третьої особи - не з`явилися;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут", м. Харків (вх. № 517 Х/2),

на рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 (повний текст складено та підписано 15.02.2019), ухвалене у складі судді Присяжнюка О.О.

у справі №922/3195/18,

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області (61098, м. Харків, Григорівське шосе, 52) в інтересах держави, в особі Покотилівської селищної ради (62458, Харківська область, Харківський район, смт. Покотилівка, вул. Незлежності, 3),

до відповідача: Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" (61202, м. Харків, вул. Цілиноградська, 42),

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головного управління ДПС у Харківській області (61057,м. Харків, вул. Пушкінська, 46),

про внесення змін до договору,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18 позовні вимоги задоволено повністю; внесено зміни до п. 5 договору оренди землі від 29.10.2010, укладеного Покотилівською селищною радою Харківського району Харківської області () та Гаражно-будівельним кооперативом "Добробут" (), зареєстрованого у Харківському районному відділі реєстрації ХРФ ДП "Центр державного земельного кадастру", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 14 грудня 2010 року за № 05 та викладено його в наступній редакції: "Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 6885125,52 грн. (шість мільйонів вісімсот вісімдесят п`ять тисяч сто двадцять п`ять гривень, 52 копійки)"; внесено зміни до п. 9 договору оренди землі від 29.10.2010, укладеного Покотилівською селищною радою Харківського району Харківської області () та Гаражно-будівельним кооперативом "Добробут" (), зареєстрованого у Харківському районному відділі реєстрації ХРФ ДП "Центр державного земельного кадастру", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 14 грудня 2010 року за №05 та викладено його в наступній редакції: "Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі на рахунок Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області, в розмірі 10% (десяти відсотків) від нормативної грошової оцінки земельної ділянки"; стягнуто з Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" (61202, м. Харків, вул. Цілиноградська, 42, код 34391295) на користь Прокуратури Харківської області (61024, м. Харків, вул.Студентська.5, код 02910108, банк отримувач: Державна Казначейська служба України, м. Київ, код 820172, рахунок 7171, код класифікації видатків бюджету - 2800) - 3524,00 грн. судового збору.

Не погодившись з рішенням ухваленим господарським судом першої інстанції, до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся Обслуговуючий кооператив гаражно-будівельний кооператив "Добробут", в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду від 13.02.2019, застосувати до позовних вимог Керівника Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області в інтересах держави, в особі Покотилівської селищної ради до Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" про внесення змін до договору по справі №922/3195/18 строки позовної давності; рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Також, апелянт просить поновити строк на подання витягу з Публічної кадастрової карти України щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:022:0018. В обґрунтування зазначеного клопотання апелянт зазначає, що взагалі не знав про існування цього судового провадження, у зв`язку з цим і не мав можливості подати зазначений документ.

Апелянт зазначає, що судом першої інстанції під час розгляду справи було порушено норми процесуального права, оскільки відповідача не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи.

Вважає, що вимога щодо внесення змін до п. 9 Договору оренди не підлягає задоволенню, оскільки позивач у даному випадку перебуває у відносинах не як суб`єкт владних повноважень, а як рівноправна сторона договірних відносин. А жодним положенням Договору оренди не передбачено можливості внесення до нього змін внаслідок прийняття відповідного рішення позивачем в односторонньому порядку.

Зазначає щодо необґрунтованості розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що є предметом оренди.

Крім того, відповідач зазначає, що позивачем та прокуратурою пропущено строки позовної давності для звернення до суду із цим позовом.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.03.2020 поновлено Обслуговуючому кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" на рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18; встановлено учасникам справи строк до 25.03.2020 для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань та письмових пояснень, а також міркувань або заперечень щодо клопотання апелянта про поновлення строку на подання витягу з Публічної кадастрової карти України щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:022:0018, з доказами їх надсилання учасникам провадження; призначено справу до розгляду на 01.04.2020 о 14 годині 15 хвилин.

26.03.2020 до апеляційного суду від Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області надійшов відзив (вих. №04-26-3586-18 від 24.03.2020), в якому прокурор заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Прокурор зазначає, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. Наголошує, що рішенням XXVI сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 21.05.2013 затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель, виконання якого в силу його чинності є обов`язковим.

З огляду на приписи постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", враховуючи звернення Ради суддів України листом №9рс-186/20 від 16.03.2020 до Верховного Суду, Вищого антикорупційного суду, місцевих та апеляційних судів з рекомендацією встановити особливий режим роботи судів України, наказ голови Східного апеляційного господарського суду №04-а від 13.03.2020 про встановлення особливого режиму роботи суду в умовах карантину, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.03.2020 відкладено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" на рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 02.04.2020 призначено справу №922/3195/18 до розгляду на 27.04.2020 о 10:45.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.04.2020 клопотання Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (вх. №3053) про заміну учасника справи його правонаступником задоволено; замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ГУ ДФС у Харківській області (61057,м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ) на його правонаступника - ГУ ДПС у Харківській області (61057,м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ).

У судовому засіданні апеляційної інстанції 27.04.2020 був присутній представник відповідача (апелянта), який наполягав на доводах апеляційної скарги, просив суд її задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог прокурора.

27.04.2020 у судовому засіданні апеляційної інстанції був присутній представник прокуратури, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити апеляційну скаргу без розгляду, оскільки на думку прокурора відповідачем пропущено строк на звернення з апеляційною скаргою без поважних причин.

Представники позивача та третьої особи до судового засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи всі сторони були повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України, неявка сторін, або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Зважаючи на те, що в матеріалах справи містяться докази повідомлення всіх учасників судового процесу, а також те, що явка сторін не визнавалася судом обов`язковою, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників позивача та третьої особи, у зв`язку з чим переходить до її розгляду по суті.

Розглянувши клопотання апелянта про поновлення строку на подання Витягу з Публічної кадастрової карти України щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:022:0018, що знаходиться за адресою вул. Миру, 29, сел. Покотилівка Харківского району Харківської області, площею 2,0616 га, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає певний порядок подання сторонами доказів по справі.

Згідно з ч. 1, 3, 4 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною ч. 3 ст. 269 ГПК України передбачено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

В обґрунтування клопотання неможливості подати зазначений доказ до суду першої інстанції відповідач посилається на неналежне повідомлення судом першої інстанції про розгляд справи та зазначає, що взагалі не знав про існування цього судового провадження, у зв`язку з цим і не мав можливості подати зазначений документ.

З матеріалів справи №922/3195/15 вбачається, що Господарським судом Харківської області на адресу відповідача Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут", 61202, Харківська обл., місто Харків, вулиця Цілиноградська, будинок 42 (яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та зазначена в матеріалах справи) направлялися всі процесуальні документи суду: ухвала про відкриття провадження від 23.11.2018, ухвала від 12.12.2018, ухвала від 10.01.2019, ухвала від 29.01.2019 та рішення від 13.02.2019.

Однак, копії зазначених процесуальних документів суду повернулися не врученими, відповідно до довідок організації поштового у зв`язку - за закінченням терміну зберігання.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2019 у справі №906/142/18 висловила правову позицію, подібну правовій позиції, наведеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17, що положення Господарського процесуального кодексу України не дають підстав для висновку, що повернення до суду кореспонденції із зазначенням причин повернення "за закінченням терміну зберігання" або "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення", є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Повернення поштової кореспонденції з таких причин не свідчить ні про відмову сторони від одержання відправлення, ні про її відсутність за адресою, повідомленою суду.

Враховуючи зазначені висновки Верховного Суду, з метою дотримання принципів змагальності сторін та пропорційності господарського процесу, з урахуванням тієї обставини, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи за його участі, та взагалі не був поінформований про існування судового процесу, де він є відповідачем, колегія суддів приходить до висновку про задоволення клопотання відповідача та поновлення строку на подання витягу з Публічної кадастрової карти України щодо земельної ділянки з кадастровим номером :00:022:0018, що знаходиться за адресою вул. Миру, 29, сел. Покотилівка Харківского району Харківської області, площею 2,0616 га.

Розглянувши усне клопотання прокурора про залишення апеляційної скарги без розгляду у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду, колегія суддів зазначає наступне.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.02.2020 апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" на рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18 залишено без руху; встановлено апелянту строк впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали на усунення встановлених при поданні апеляційної скарги недоліків, а саме: надати до Східного апеляційного господарського суду вмотивоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18; надати до Східного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 5286,00 грн.

На виконання вимог зазначеної ухвали скаржником було надано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18, яке визнано судом обґрунтованим, а причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду визнано судом поважними, у зв`язку з чим відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду.

При цьому, прокурором не заявлялося жодних заперечень щодо відкриття апеляційного провадження.

Враховуючи, що апеляційним судом вже розглядалося питання поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18, колегія суддів вважає за необхідне залишити без задоволення клопотання прокурора про залишення апеляційної скарги без розгляду.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Як встановлено господарським судом, рішенням XXXIII сесії V скликання від 03 вересня 2010 року "Про надання в оренду ГБК "ДОБРОБУТ" земельної ділянки для обслуговування незакінченої будівництвом нежитлової будівлі та подальшої її реконструкції під логістичний центр, розташованої в сел. Покотилівка по вул. Миру, 29 Харківського району Харківської області" затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано ГБК "ДОБРОБУТ" в оренду строком на 49 років земельну ділянку площею 2,0616 га, розташовану за адресою: вул. Миру, 29, сел. Покотилівка Харківского району Харківської області. Також, рішенням встановлено оренду плату в розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Згідно із Витягом з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 29.10.2010 № 352-д нормативна грошова оцінка земельної ділянки за адресою сел. Покотилівка, вул. Миру, 29, яка надається в оренду ГБК "ДОБРОБУТ" складає 1 006 473,12 грн. Технічна документація складена ТОВ "ЗЕМІНФОРМ" станом на 01.01.2006 (а.с. 32 т.1).

В подальшому, на виконання вищевказаного рішення органу місцевого самоврядування 29 жовтня 2010 року між Покотилівською селищною радою та ГБК "ДОБРОБУТ" () строком на 49 років укладено договір оренди землі - земельної ділянки загальною площею 2,0616 га, розташованої за адресою: вул. Миру, 29, сел. Покотилівка на території Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області.

Відповідно до п. 5 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1 006 473,12 грн.

Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі на рахунок Покотилівської селищної ради, в розмірі 5% від грошової оцінки земельної ділянки, в загальній сумі 50 323,66 грн. на рік (п.9 Договору).

Згідно з п.12 Договору розмір орендної плати переглядається у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; в інших випадках, передбачених законом.

Пунктом 33 Договору передбачено, що зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку.

Правочин зареєстровано у Харківському районному відділі реєстрації ХРФ ДП "Центр державного земельного кадастру", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 14.12.2010 за № 05.

Відповідно до положень ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою (ч. 1 ст. 23 цього Закону).

Рішенням XXV сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 21.05.2013 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель сел. Покотилівка Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області" затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель вказаного населеного пункту у складі текстових та графічних матеріалів, а також затверджено базову вартість 1-го квадратного метру землі у розмірі 112,68 грн. та вирішено у відповідності до ст. 286.2. Податкового кодексу України платникам плати за землю подати до органу контролю (ХОДПІ Харківської області ДПС) довідку (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Зазначена нормативна грошова оцінка сел. Покотилівка введена в дію з 01.01.2014.

Водночас, рішенням XXVI сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 13.12.2013 "Про встановлення розмірів орендної плати за землю та укладення додаткових угод до договорів оренди землі, переукладення раніше укладених договорів, що не зареєстровані" затверджено розмір орендної плати за земельні ділянки, що надаються в оренду на території сел. Покотилівка, а також встановлено розміри орендної плати на рік у відсотках від нормативної грошової оцінки землі в залежності від виду цільового використання земельної ділянки.

Згідно з даним рішенням селищної ради для встановлення розміру орендної плати за землю необхідно укласти додаткові угоди до раніше зареєстрованих договорів оренди землі, які в строк до 01.04.2014 орендарям необхідно передати компетентному органу для проведення державної реєстрації.

Згідно з Додатком №1 до зазначеного рішення селищної ради розмір орендної плати за земельні ділянки житлової та громадської забудови на території сел. Покотилівка складає 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рік.

Відтак, відповідача зобов`язано укласти з позивачем додаткову угоду до Договору щодо збільшення розміру орендної плати до 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рік, а також передати її компетентному органу для державної реєстрації.

Рішенням IV сесії VII скликання Покотилівської селищної ради від 18.02.2016 "Про упорядкування розміру ставок за оренду земельних ділянок на території Покотилівської селищної ради" встановлено розмір орендної плати за землю у розмірі 10% від нормативної грошової оцінки землі для фізичних та юридичних осіб (без винятку), а також зобов`язано орендарів в строк до 01.05.2016 надати до Покотилівської селищної ради витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для укладення додаткових угод.

Таким чином, відповідача зобов`язано у строк до 01.05.2016 надати позивачу витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для укладення додаткової угоди до Договору в частині розміру орендної плати, який має складати 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рік.

У зв`язку з невиконанням відповідачем приписів рішення XXVI сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 21.05.2013, яким затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель, рішення IV сесії VII скликання Покотилівської селищної ради від 18.02.2016 "Про упорядкування розміру ставок за оренду земельних ділянок на території Покотилівської селищної ради" заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області в інтересах держави в особі Покотилівської селищної ради звернувся до господарського суду з вимогою про внесення відповідних змін у судовому порядку.

Досліджуючи питання наявності підстав представництва органами прокуратури інтересів держави в особі Покотилівської селищної ради колегія суддів враховує таке.

Зі змісту п. 3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України вбачається, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 цієї ж статті).

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів чи в чому існує загроза інтересам держави, і ця заява є підставою для порушення справи в господарському суді.

Згідно ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 цієї ж статті).

Частиною 1 ст. 55 ГПК України встановлено, що органи та особи, які відповідно до цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком обмежень, передбачених частиною другою цієї статті.

Зі змісту п. 2 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 вбачається, що під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", зазначеним у частині другій статті 4 ГПК України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 №1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Відтак, тлумачення п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Аналізуючи ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" можна зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1)якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2)у разі відсутності такого органу.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, передбачає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Відповідно до ст.ст 13, 14 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

У даній справі прокурор здійснює представництво інтересів держави в особі Покотилівської селищної ради, у зв`язку з тим, що правомочності власника землі на території селища Покотилівка від імені територіальної громади здійснює Покотилівська селищна рада, яка відповідно до ст. 12 Земельного кодексу України наділена державою повноваженнями щодо здійснення контролю за використанням і охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства.

Статтею 18-2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Однак, відповідно до позовної заяви та матеріалів справи Покотилівська селищна рада, не дивлячись на тривале (з 2016 року) порушення відповідачем земельного законодавства та ігнорування листів ради щодо необхідності укладення договорів оренди землі та сплати збитків за користування земельними ділянками, маючи відповідні повноваження для захисту порушених інтересів держави, з позовом до суду не зверталась.

Більше того, Покотилівська селищна рада листом від 12.07.2018 звернулася до керівника Харківської місцевої прокуратури №6 з проханням сприяти вирішенню питання укладення додаткової угоди до договору оренди з ГБК "Добробут", тому що місцевий бюджет не отримує кошти в повному обсязі від оренди зазначеної земельної ділянки.

В подальшому Покотилівська селищна рада двічі зверталась до керівника Харківської місцевої прокуратури №6 з листами (від 11.09.2018 та від 17.10.2018) з приводу зазначеного питання.

З вказаних листів Покотилівської селищної ради вбачається, що їй відомо про порушення відповідачем інтересів держави, яке полягає у невиконанні відповідачем приписів рішення XXVI сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 21.05.2013, яким затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель, рішення IV сесії VII скликання Покотилівської селищної ради від 18.02.2016 "Про упорядкування розміру ставок на оренду земельних ділянок на території Покотилівської селищної ради", однак дієвих заходів на усунення вказаного порушення та, відповідно, захисту інтересів держави, органом місцевого самоврядування не вжито і вживатись не буде, про що свідчить направлення матеріалів до органів прокуратури для вжиття відповідних заходів.

Вказане свідчить про відсутність будь-якого наміру Покотилівської селищної ради в майбутньому звернутись до суду з позовом з метою усунення порушень земельного законодавства.

Окрім цього згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18 незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи сільської ради про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт незвернення до суду сільської ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Таким чином, нездійснення захисту державних інтересів у даному випадку вбачається в усвідомленій пасивній поведінці - бездіяльності Покотилівської селищної ради, яка є уповноваженим органом по захисту відповідних інтересів у спірних правовідносинах.

Вказана бездіяльність Покотилівської селищної ради стала підставою для звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави.

Колегія суддів зазначає, що дотримання належного економічного регулювання земельних відносин, забезпечення надходження платежів з орендної плати до місцевих бюджетів у законодавчо визначених межах шляхом їх вірного правового (в тому числі договірного) врегулювання, що виключає невизначеність у правовідносинах сторін, безпосередньо належить до інтересів держави.

Харківською місцевою прокуратурою №6 про намір представництва інтересів держави органами прокуратури у суді в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено Покотилівську селищну раду листом від 05.11.2018 за №04-28-5524 вих18.

На підставі наведеного вище та наявних в матеріалах справи доказів апеляційний суд погоджується з місцевим господарським судом та вважає обґрунтованим висновок про наявність правових підстав для звернення прокурора з даним позовом в інтересах держави в особі Покотилівської селищної ради.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, апеляційний господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЗУ "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

За приписами ст. 1 ЗУ "Про оренду землі", яка кореспондується з положеннями ч. 1 ст. 93 ЗК України, орендою землі є засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Право оренди земельної ділянки підлягає державній реєстрації відповідно до закону (ч. 5 ст. 6 ЗУ "Про оренду землі").

Згідно із ст. 13 ЗУ "Про оренду землі", договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Із матеріалів справи вбачається, що укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором оренди землі, який зареєстрований у встановленому законом порядку та недійсним у судовому порядку не визнавався, у зв`язку з чим, у силу ст. 629 ЦК України, він є обов`язковим для виконання сторонами.

Водночас, істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (п.3 ч. 1 ст. 15 ЗУ "Про оренду землі").

У свою чергу, орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до ПК України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (ст. 21 ЗУ "Про оренду землі").

Згідно з ч. 1 ст. 188 Господарського кодексу України, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Частиною 1 ст. 651 ЦК України також встановлено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

У свою чергу, ч. 1 ст. 30 ЗУ "Про оренду землі" передбачено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін.

Водночас, із змісту позовної заяви вбачається, що прокурор обґрунтовуючи свої вимоги посилається на п.п. 288.1-288.3 ст.288 ПК України відповідно до яких, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.

За змістом пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України і частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності обов`язково проводиться та використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, яка являє собою капіталізований рентний дохід, визначений за встановленими і затвердженими нормативами (стаття 1 Закону України "Про оцінку земель").

За приписами ст.288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем, але річна сума платежу не може бути меншою для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Статтями 5,20 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Таким чином, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у справі № 916/2344/17, Верховного Суду України у справі № 922/3871/14).

Відповідно до положень статті 144 Конституції України та статті 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з п.п. 34, 35 ч.1 ст.26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до виключної компетенції міської ради належить вирішення на пленарних засіданнях питань регулювання земельних відносин; затвердження відповідно до закону ставок земельного податку, розмірів плати за користування природними ресурсами, що є у власності відповідних територіальних громад.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням XXV сесії VI скликання Покотилівської селищної ради від 21.05.2013 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель сел. Покотилівка Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області" затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель вказаного населеного пункту у складі текстових та графічних матеріалів, а також затверджено базову вартість 1-го квадратного метру землі у розмірі 112,68 грн.

Зазначена нормативна грошова оцінка сел. Покотилівка введена в дію з 01.01.2014.

Згідно з ч.1 ст.13, ч.2 ст.20, ч.3 ст.23 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

В даному випадку розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки станом на 2018 рік, визначений позивачем у додатковій угоді в сумі 6 885 125,52 грн, обґрунтовується даними, відображеними у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.09.2018 (станом на 18.07.2018) (том 1, а.с. 47).

Проаналізувавши зміст Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.09.2018 (станом на 18.07.2018) (том 1, а.с.47) колегія суддів зазначає таке.

Згідно з інформацією, відображеною у даному витязі:

-кадастровий номер- :00:022:0018,

-місцерозташування земельної ділянки - вул. Миру, 29, сел. Покотилівка Харківського району Харківської області,

-категорія земель - землі житлової та громадської забудови,

-цільове призначення земельної ділянки - для обслуговування незакінченої будівництвом нежитлової будівлі та подальшої її реконструкції під логістичний центр (орендар ГБК "Добробут" на 49 р.),

-площа земельної ділянки - 20616 м2;

-середня (базова) вартість земель населеного пункту - 112,68 грн/м2;

-номер економіко-планувальної зони - 17;

-коефіцієнт Км2 - 0,84;

-локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки - 0,93, 0,91, 0,90, 0,90, 0,90;

-сукупний коефіцієнт Км3 - 0,62;

-коефіцієнт Кф - 3 (Наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 27.03.2018 №162);

-коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки- 1,897;

-нормативна грошова оцінка земельної ділянки - 6 885 125, 52 грн.

Колегія суддів, перевіривши визначені у відповідному витязі дані, встановила про належність відображення в останньому місцерозташування земельної ділянки, категорії землі, цільового призначення земельної ділянки, площі земельної ділянки, середньої (базової) вартості земель населеного пункту, номеру економіко-планувальної зони, коефіцієнту Км2, локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянку, сукупного коефіцієнту Км3, коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки з огляду на їх підтвердження матеріалами справи та не спростування відповідачем.

Щодо твердження апелянта стосовно необґрунтованості визначення у Витязі нормативної грошової оцінки №286 коефіцієнта "Кф" в розмірі 3, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до доданої до апеляційної скарги Інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку судом встановлено наступне:

Кадастровий номер земельної ділянки: :00:022:0018;

Цільове призначення: 03.15 Для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови;

Форма власності: Право власності;

Площа земельної ділянки: 2.0616 га;

Місце розташування: Харківська область, Харківський район, сел. Покотилівка, вулиця Миру, 29.

Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який застосовується з 01.01.2017. Зокрема, цим Порядком встановлені значення коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, а також особливості його застосування. Такий коефіцієнт застосовується при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки при видачі витягу з технічної документації.

Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548.

Згідно до Додатку 1 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів - "Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки" - земельній ділянці за цільовим призначення земель - 03.15 - Секція В - "Для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови" відповідає коефіцієнт - 0,7.

Згідно із приміткою до Додатку 1 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів "Кф" у розмірі "З" може застосовуватися лише для земельних ділянок:

-інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру,

-у разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель.

В даному випадку земельна ділянка містить кадастровий номер- :00:022:0018, а відтак внесена до відомостей Державного земельного кадастру.

Крім того, згідно з Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548, земельній ділянці для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови відповідає код 03.15 - Секція В - Землі житлової та громадської забудови, 03 - Землі громадської забудови.

Згідно з інформаційними відомостями Публічної кадастрової карти України (https://map.land.gov.ua/kadastrova-karta) земельна ділянка за кадастровим номером :00:022:0018 містить цільове призначення - 03.15 Для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови для обслуговування незакінченої будівництвом нежитлової будівлі.

Наведеним підтверджується, що 1)інформація про земельну ділянку внесена до відомостей Державного земельного кадастру, 2)у відомостях Державного земельного кадастру наявний код Класифікації видів цільового призначення земель, а отже відсутні передумови для застосування значення коефіцієнту Кф у розмірі "3" згідно з Додатком 1 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду у постанові від 04.02.2020 у справі №922/378/19.

У відзиві на апеляційну скаргу прокурором зазначено, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі носить інформаційний характер і не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб. Витяг з технічної документації є документом, якій оформлюється за результатами проведення грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки.

Враховуючи, що значення коефіцієнтів, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф) визначені у залежності від видів цільового призначення земель Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, використання коефіцієнта Кф, який не відповідає виду цільового призначення земельної ділянки є неправильним.

Оскільки позивачем не надано Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з правильним зазначенням вихідних даних для її обрахунку, останнім не доведено розмір нормативної грошової оцінки, який підлягає внесенню у пункт 5 договору оренди.

Відтак, позивачем не доведено наявність правових підстав для внесення змін у пункт 5 договору оренди щодо встановлення розміру нормативно грошової оцінки в сумі 6 885 125, 52 грн. У зв`язку з цим позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Однак господарським судом першої інстанції зазначені обставини не було враховано, у зв`язку з чим останній прийшов до передчасного висновку про задоволення зазначеної позовної вимоги.

Досліджуючи правомірність зміни в договорі оренди землі ставки орендної плати до 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, колегія суддів зазначає таке.

В обґрунтування своїх позовних вимог Прокурор посилається на рішення IV сесії VII скликання Покотилівської селищної ради від 18.02.2016 "Про упорядкування розміру ставок на оренду земельних ділянок на території Покотилівської селищної ради" встановлено розмір орендної плати за землю у розмірі 10% від нормативної грошової оцінки землі для фізичних та юридичних осіб (без винятку), а також зобов`язано орендарів в строк до 01.05.2016 надати до Покотилівської селищної ради витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для укладення додаткових угод.

Виходячи зі змісту ст.ст. 632, 651 Цивільного кодексу України та ст. 30 Закону України "Про оренду землі" за загальним правилом зміна умов договору, в тому числі в частині розміру орендної плати, здійснюється за взаємною згодою сторін. За відсутності такої згоди такий договір може бути змінений за рішенням суду лише у випадках, встановлених умовами договору або в силу закону.

З огляду на те, що за змістом п. 288.5 ст. 288 Податкового кодексу та ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, то згідно з умовами договору оренди підставою для перегляду розміру орендної плати, встановленої умовами цього договору, має бути саме законодавча зміна граничного (мінімального чи максимального) розміру цієї плати або зміна розміру земельного податку, а не визначення рішенням селищної ради.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що до переліку повноважень селищних рад у галузі земельних відносин, визначеного статтею 12 Земельного кодексу України, не входить законодавче встановлення або зміна граничного (мінімального та максимального) розміру орендної плати за земельні ділянки комунальної власності, оскільки такі повноваження в силу приписів ст. 288 Податкового кодексу України належать Верховній Раді України - єдиному органу законодавчої влади в Україні (стаття 75 Конституції України).

Таким чином, у контексті спірних земельних правовідносин, пов`язаних зі зміною розміру орендної плати за земельну ділянку комунальної власності, норми статей 632, 651 Цивільного кодексу України, статті 288 Податкового кодексу України та статті 30 Закону України "Про оренду землі" повинні розумітися і застосовуватися таким чином: "Зміна розміру орендної плати (у відсотках від нормативно-грошової оцінки), оформлена додатками до рішень селищної ради не може вважатися законодавчою підставою для внесення змін до договору оренди землі в частині розміру орендної плати, оскільки цими рішеннями законодавчо не встановлюються граничні (мінімальний та максимальний) розміри орендної плати за земельні ділянки комунальної власності. Водночас, зазначені рішення ради можуть бути підставою для внесення змін до договору оренди землі, якщо сторони договору оренди визначили безпосередньо в самому договорі таку підставу для перегляду розміру орендної плати, що узгоджується з принципом свободи договору, встановленим статтями 3, 6, 627 Цивільного кодексу України".

Вказана позиція висловлена Судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.04.2018 у справі № 910/7905/17.

З вищевказаного випливає, що рішення Покотилівської селищної ради про затвердження нових ставок орендної плати може бути підставою для внесення змін до Договору оренди землі лише тоді, якщо безпосередньо в самому Договорі оренди землі вказано таку підставу для перегляду розміру орендної плати.

З матеріалів справи вбачається, що в п. 12 спірного договору оренди землі сторони визначили такі підстави для перегляду розміру орендної плати: зміна умов господарювання, передбачених договором; зміна розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; в інших випадках, передбачених законом.

Відтак, в договорі оренди землі відсутня така підстава для перегляду розміру орендної плати, як зміна ставки орендної плати на підставі рішення органу місцевого самоврядування.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 652 ЦК України, у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

Отже, орендна плата - це істотна умова договору, а зміна істотних умов договору можлива лише у випадку істотної зміни обставин або істотного порушення договору.

Позовна заява і саме рішення селищної ради не містить жодного посилання на істотну зміну обставин, які є підставою для зміни розміру орендної плати.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що у пункті 288.5 статті 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: - для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки.

Даним приписом Податкового кодексу України визначено граничні розміри такої орендної плати. Вона не може бути:

-меншою за розмір земельного податку для відповідної категорії земель (пп.288.5.1 ст.288 ПКУ);

-більшою за 12% нормативної грошової оцінки (пп. 288.5.2 ст. 288 ПКУ).

Тобто, за вимогами податкового законодавства розмір орендної плати не може бути меншим 3 відсотків її нормативної грошової оцінки та перевищувати 12 відсотків такої оцінки.

З договору оренди землі від 29.10.2010 вбачається, що сторонами у пункті 9 договору узгоджено розмір відсотка від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який підлягає застосуванню при розрахунку суми орендної плати - 5 відсотків.

Відтак, визначена у договорі оренди землі від 29.10.2010 ставка орендної плати (5 відсотків від грошової оцінки земельної ділянки) відповідає вимогам податкового законодавства.

З огляду на вищевикладене, відсутні правові підстави встановлювати в договорі оренди землі ставку орендної плати в розмірі 10%.

Щодо заяви апелянта про застосування спливу строків позовної давності, судова колегія зазначає, що у даному спорі відсутні підстави застосування наслідків спливу строку позовної давності, оскільки прокурором не доведено належними та допустимими доказами обґрунтованості позовних вимог, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Тому заява апелянта про застосування строків позовної не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Крім іншого, судові рішення мають ґрунтуватись на засадах справедливості та розумності. Принцип справедливості при розгляді справи закріплений у Конвенції та викладений у багатьох рішеннях Європейського суду з прав людини.

Враховуючи те, що в даному випадку відсутні законні, правові підстави для внесення змін до договору оренди від 29.10.2010, господарський суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права та дійшов передчасного висновку щодо задоволення позовних вимог прокурора.

З урахуванням наведеного, рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18 у даній справі підлягає скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин справи та неправильним застосуванням норм матеріального права, з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження в матеріалах справи, за висновком апеляційного господарського суду вимоги скарги законні та обґрунтовані, тому вона підлягає задоволенню.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, витрати відповідача по сплаті судового збору за звернення з апеляційною скаргою покладаються на позивача відповідно до статті 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 270, п. 2 ч. 1 статті 275, п. 1, п.4 частини 1 статті 277, 281-284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" - задовольнити.

Рішення Господарського суду Харківської області від 13.02.2019 у справі №922/3195/18 - скасувати.

Ухвалити у справі №922/3195/18 нове рішення, яким у задоволенні позовної заяви Керівника Харківської місцевої прокуратури № 6 Харківської області в інтересах держави, в особі Покотилівської селищної ради - відмовити у повному обсязі.

Стягнути з Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області (62458, Харківська область, Харківський район, с. Покотилівка, вул. Незалежності, 3, ) на користь Обслуговуючого кооперативу гаражно-будівельний кооператив "Добробут" (61202, м. Харків, вул. Цілиноградська, 42, ) 5286,00 грн. судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Доручити Господарському суду Харківської області видати відповідний наказ.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені статтями 287-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.А. Шутенко

Суддя Т.Д. Геза

Суддя Н.О. Мартюхіна

Повний текст постанови складено та підписано 29.04.2020