ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року

м. Київ

Справа № 904/3940/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Огородніка К.М. (головуючого), Банаська О.О., Краснова Є.В.,

за участю секретаря судового засідання - Ксензової Г.Є.;

представники сторін в судове засідання не з`явилися, про дату та час повідомлені належним чином;

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

на постанову Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019

та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018

у справі № 904/3940/18

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "К-8А"

до Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго"

про визнання дій незаконними, -

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "К-8А" (надалі - ОСББ "К-8А", споживач, позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, якою просило суд визнати дії Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго" (надалі - ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", відповідач) по складанню акта про порушення №123963 від 04.04.2018 та прийняттю рішення комісією ДГЕС ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", яке оформлене протоколом №4-13 від 17.04.2018, незаконними.

Підставою подання позову є невідповідність зафіксованого актом факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ України від 31.07.1996 №28 (далі - ПКЕЕ, Правила) фактичним обставинам та недотримання енергопостачальною компанією порядку проведення перевірки, складання акта про порушення, вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562 (далі - Методика), при визначенні вартості та обсягів електричної енергії, яка донараховується споживачу.

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

27.02.2017 між ОСББ "К-8А" (споживачем) та ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" (енергопостачальником, правонаступником якого є АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі") укладено договір про постачання електричної енергії №03940-00, згідно розділу 1 якого відповідач продає електричну енергію позивачу для забезпечення потреб електроустановок позивача, а позивач оплачує відповідачу вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

04.04.2018 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" проведено перевірку дотримання споживачем правил користування електричною енергією на об`єкті відповідача: м.Дніпро, пр.Олександра Поля, 8А, про що складено акт про порушення №123963. Схема самовільного підключення наведена відповідачем в додатку до акта про порушення №123963 від 04.04.2018.

Перевіркою встановлено порушення позивачем п.п.6.40., 6.41. ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСББ "К-8А" повз розрахункових приладів обліку №8052366 без порушення схеми обліку.

За результатом розгляду акту про порушення комісією відповідача було прийнято рішення, оформлене протоколом №4-13 від 17.04.2018 по розгляду акта про порушення №123963 від 04.04.2018, згідно якого постачальником електричної енергії було вирішено нарахувати кількість та вартість недооблікованої електроенергії згідно п. 2.9 по формулі 2.7 Методики.

Період нарахування - від дня складання попереднього акту про порушення ПКЕЕ (23.03.2017) до дня усунення порушення (04.04.2018) на суму 28 516,32 грн.

Акт про порушення №123963 від 04.04.2018 підписано трьома представниками відповідача, які проводили перевірку, та представником позивача.

Позивач із прийнятим відповідачем рішенням не погодився, звернувся до господарського суду з позовною заявою, в якій просило визнати дії ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" по складанню акта про порушення №123963 від 04.04.2018 та прийняттю рішення комісією ДГЕС ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", яке оформлене протоколом №4-13 від 17.04.2018, незаконними.

Короткий зміст рішення та постанови судів попередніх інстанцій

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 позов задоволено частково; визнано недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", відображене в протоколі №4-13 від 17.04.2018 по розгляду акта про порушення №123963 від 04.04.2018 в частині нарахування суми в розмірі 20 133,72 грн. за недораховану активну електричну енергію; з АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на користь ОСББ "К-8А" стягнуто 881 грн. судового збору та 3 075 грн. витрат на правничу допомогу; в решті позову відмовлено.

Постановою Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 залишено без змін.

Приймаючи рішення, суди попередніх інстанції застосували п.2 ч.2 ст. 16 Цивільного кодексу України та виходили з того, що визнання недійсним рішення комісії постачальника електроенергії, оформленого протоколом, є належним способом захисту порушеного права, оскільки оскаржуване рішення постачальника електроенергії є оперативно-господарською санкцією, а не актом ненормативного характеру в розумінні ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України.

При цьому, встановивши факт відсутності прихованості здійснення з боку позивача самовільного підключення кабелю, судами визнано безпідставним застосування до позивача положення п.2.9 Методики, із використанням формули 2.7, що застосовуються при скритих під`єднаннях. Вказане призвело до невірного визначення періоду проведення нарахувань, а також визначення кількості днів, узявши до розрахунку календарні дні, а не робочі, як того вимагає формула 2.6 Методики.

Здійснивши власний розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії із використанням формули 2.6 Методики, суди задовольнили позовні вимоги в частині скасування оперативно-господарської санкції, застосованої відповідачем до позивача в сумі 20 133 грн. 72 коп.

Крім того, розглянувши заяву позивача щодо компенсації витрат на правову допомогу, надані докази на їх підтвердження, місцевий господарський суд поклав їх на обидві сторони в рівних частинах; щодо апеляційного розгляду справи, апеляційний господарський суд витрати на професійну правничу допомогу поклав на апелянта, оскільки зазначені витрати є співрозмірними із складністю, обсягом роботи, якістю наданою адвокатом послуги та витраченим часом.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 у справі №904/3940/18, ухвалити нове рішення, яким Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «К - 8А» в задоволенні позовних вимог про визнання дій незаконними по складанню акта про порушення №123963 від 04.04.2018 та прийняттю рішення комісією AT «ДТЕК Дніпровські електромережі», оформленого протоколом № 4-13 від 17.04.2018, відмовити повністю.

Вважає, що оскаржувані судові рішення прийняті з порушенням ст.ст. 236-237 ГК України, ст. 86 ГПК України (порушено правила оцінки доказів), положень п.п.27 п.10.2 Правил; п.п 7 п. 2.1 Методики; вони суперечать доказам, які містяться у матеріалах справи.

АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" вважає висновки судів неправомірними, оскільки вимога про визнання недійсним рішення комісії постачальника електроенергії або скасування оперативно-господарської санкції позивачем не заявлялася.

Скаржник вважає, що формула (п. 2.6) Методики для визначення періоду, за який здійснюється нарахування, передбачає застосування для розрахунку «робочих днів споживача» електричної енергії, режим роботи електроустановки якого закріплено у додатку № 11 до договору від 27.02.2017, а саме - 7 робочих днів.

Крім того, скаржник вважає, що задоволена судами сума витрат на правничу допомогу не є співмірною зі складністю, обсягом роботи, якістю наданою адвокатом послуги та витраченим ним часом.

Доводи інших учасників справи

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "К-8А" подало відзив на касаційну скаргу, просить залишити її без задоволення, оскаржувані судові рішення - без змін.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

З урахуванням меж розгляду справи судом касаційної інстанції, визначених статтею 300 ГПК України, не можуть бути взяті до уваги аргументи скаржника про необхідність встановлення обставин справи, про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з компетенцією, визначеною законом, Верховний Суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

До правовідносин у сфері електроенергетики застосовуються Правила користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ України від 31.07.1996 №28, а також Порядок постачання електричної енергії споживачам, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.1999 № 441, Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, (чинними на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пункт 1.2 ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Згідно з розділом 10 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача.

Частинами першою-третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Пунктом 6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації, порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється (пункт 6.42 ПКЕЕ).

Як було встановлено судами попередніх інстанцій, 04.04.2018 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" проведено перевірку дотримання споживачем правил користування електричною енергією на об`єкті відповідача: м.Дніпро, пр.Олександра Поля, 8А, про що складено акт про порушення №123963. Перевіркою встановлено порушення позивачем п.п.6.40., 6.41. ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСББ "К-8А" повз розрахункових приладів обліку №8052366 без порушення схеми обліку.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що акт про порушення №123963 від 04.04.2018 підписано трьома представниками відповідача, які проводили перевірку, та представником позивача, акт відповідає вимогам ПКЕЕ та є дійсним.

Рішенням комісії по розгляду акта про порушення №123963 від 04.04.2018, оформленого протоколом №4-13 від 17.04.2018, нараховано кількість та вартість недооблікованої електроенергії згідно з п. 2.9 по формулі 2.7 Методики, положення яких застосовуються при самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, зафіксованого в акті про порушення.

Період нарахування визначено від дня складання попереднього акту про порушення ПКЕЕ (23.03.2017) до дня усунення порушення (04.04.2018) на суму 28 516 грн. 32 коп.

Відповідно до пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку (підпункт 6 пункту 2.1 Методики).

При вирішенні спору, встановивши відповідність акта №123963 від 04.04.2018 вимогам ПКЕЕ та його дійсність, суди попередніх інстанцій зазначили, що зазначений у акті електричний провід прокладено поверх оздоблювального матеріалу і жодним чином не замаскований або захований, що доводить факт відсутності прихованості здійснення з боку позивача самовільного підключення кабелю, про що було зазначено у даному акті.

З огляду на вказане, суди дійшли висновку про недоведеність порушення позивачем ПКЕЕ, яке зафіксоване в акті №123963 від 04.04.2018, і як наслідок, безпідставне застосування відповідачем до позивача положення з п. 2.9 по формулі 2.7 Методики щодо прихованих під`єднаннях, що неможливо знайти без застосування спеціальної техніки та які сховані під оздоблювальними матеріалами або у інший спосіб,.

При цьому, суди здійснили власний розрахунок та визначили кількість та вартість недооблікованої електричної енергії із застосуванням формули 2.6. Методики, зазначивши про невірне визначення відповідачем початку періоду нарахування та його закінчення та відповідно невірний розрахунок періоду проведення нарахувань, а також кількість днів, узявши до розрахунку календарні дні, а не робочі, як того вимагає формула 2.6. Методики.

Приписами пункту 1.2 ПКЕЕ встановлено, що прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Контрольний огляд засобу обліку - це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.

Технічна перевірка - це виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку ПУЕ та іншим нормативно-технічним документам.

Відповідач, АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" заперечуючи проти позову, посилався на те, що у даному випадку самовільне приховане підключення позивача було виявлено за допомогою технічної перевірки за допомогою РК-120, виявити яке під час контрольного огляду розрахункового приладу обліку не було можливим, що правомірно зафіксовано в акті №123963 від 04.04.2018, підписаним представником позивача без зауважень щодо його змісту, за фактом якого й було здійснене нарахування спірної санкції на підставі пункту 2.9 та за формулою 2.7 Методики.

Однак, наведені обставини щодо дослідження типу перевірки (контрольний огляд чи технічна перевірка), здійсненої представниками відповідача на об`єкті позивача, не були встановлені та не враховані судами попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень. Доводи відповідача залишитися без належної правової оцінки судами першої та апеляційної інстанцій.

Колегія суддів зазначає, що можливість чи неможливість виявлення даного порушення при контрольному огляді, як було зазначено судами, є оціночним поняттям. Факт вчинення відповідачем порушення на ринку електричної енергії, встановлюється саме актом про порушення, донарахування обсягу та вартості недоврахованої електроенергії здійснюється на підставі даних, визначених в акті про правопорушення, який підписаний трьома представниками відповідача, які проводили перевірку, та представником позивача без зауважень.

Пунктом 2.8 Методики передбачено, що в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 6 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб.пор.обл., кВт.год) визначається за формулою W доб.пор.обл. = W доб. + W доб.с.п. (2.11), де W доб. (кВт.год) визначається за формулою (2.4) Методики; W доб.с.п. (кВт.год) визначається за формулою (2.7) Методики. Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначається за формулою (2.6) Методики.

Формулою 2.6 Методики визначається кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день) - Д пер = Д пор + Д усун, де Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д пор. визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Д усун. - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Д усун. має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта порушень неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Д усун. визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

При визначенні періоду нарахування, поза увагою судів попередніх інстанцій залишився додаток №11 «Перелік об`єктів споживача ОСББ «К-8А» до договору про постачання електричної енергії № 03940-00 від 27.02.2017, в якому сторонами визначено режим роботи електроустановки споживача 7 робочих днів на тиждень. А відповідно до Методики, час використання самовільного підключення протягом доби складає 12 год/добу.

Проте наведені обставини не були досліджені та враховані судами попередніх інстанцій, хоча їх встановлення є необхідною умовою для правильного вирішення спору.

Крім того, судами не наведено правового обґрунтування права суду самостійно здійснити перерахунок вартості необлікованої електричної енергії й виправити відповідні помилки розрахунку відповідно до зафіксованого в акті порушення від 15.02.2017 № 37456 із застосуванням інших, ніж зазначені в рішенні комісії, положень Методики.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення у справі неможливо.

Натомість оскаржувані рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції таким вимогам закону не відповідають, оскільки прийняті за неповного дослідження всіх обставини справи в їх сукупності, без належної перевірки доводів та заперечень сторін.

Таким чином, судами порушено принцип повноти оцінки доказів та їх відображення у судовому рішенні, яким вирішувався спір по суті, а Верховний Суд, діючи в межах повноважень, встановлених статтею 300 ГПК України, не може встановлювати обставини, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку, що позбавляє його можливості ухвалити нове рішення у справі.

Щодо доводів касаційної скарги про неналежний спосіб захисту у даній справі колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.09.2019 касаційне провадження у справі №904/3940/18 за касаційною скаргою АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на постанову Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 було зупинене до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №910/17955/17.

14.01.2020 Великою Палатою Верховного Суду ухвалено постанову у справі №910/17955/17, в якій (п. 69 - 73) викладено наступний висновок щодо застосування норм справа у спірних правовідносинах .

«Частиною другою статті 20 Господарського кодексу України встановлено, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом, зокрема, визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України, а звідси наявні підстави для відступу від наведеного вище висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду України.

Предметом позову в цій справі є вимога про скасування рішення комісії відповідача від 18 квітня 2017 року, оформленого протоколом № 704 з розгляду акта про порушення від 15 лютого 2017 року № 37456. За результатом розгляду цього акта прийнято рішення комісії провести нарахування за недовраховану електроенергію на підставі приписів ПКЕЕ. Звідси норми статей 235-237 Господарського кодексу України щодо оперативно-господарських санкцій до спірних правовідносин застосуванню не підлягають.

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне вказати, що нарахування за недовраховану електроенергію відповідач здійснив на підставі договору (пункт 4.2.3.), воно є платою за поставлену електричну енергію. Розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно із ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.

При цьому пунктом 1.2 ПКЕЕ збитки (з вини споживача) визначено як витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання. Звідси нарахування за недовраховану електроенергію, здійснювані електропередавальною організацією, не є збитками у розумінні законодавства про електроенергетику».

Вказана правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, підлягає врахуванню судами при розгляді даного спору.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Відповідно до п. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 310 ГПК України, підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є, зокрема, порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази, або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

В частині 4 даної статті закріплено, що справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Зважаючи на встановлені законом межі компетенції суду касаційної інстанції, Верховний Суд дійшов висновку про необхідність скасування постанови Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 у справі №904/3940/18 , з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Під час нового розгляду справи місцевому господарському суду необхідно врахувати викладене, в повній мірі дослідити всі зібрані у справі докази, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, надати належну правову оцінку встановленим обставинам та аргументам учасників справи, всебічно і повно з`ясувати і перевірити всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінити докази, що мають юридичне значення для її розгляду і вирішення спору по суті, і, залежно від встановленого, постановити законне та обґрунтоване рішення.

Розподіл судових витрат

У зв`язку із скасуванням прийнятих судами рішень та направленням справи на новий розгляд, питання про розподіл судових витрат, в тому числі встановлення співмірності витрат на правову допомогу, відповідно до вимог ст. 129 ГПК України, касаційним судом не вирішується.

Керуючись статтями 240, 300, 301, 304, 308, 310, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" задовольнити частково.

2. Постанову Центрального апеляційного господарського від 06.05.2019 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 у справі №904/3940/18 скасувати.

3. Справу №904/3940/18 передати на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Огороднік К.М.

Судді Банасько О.О.

Краснов Є.В.