про відкриття провадження у справі
05 травня 2020 року Справа № 913/268/20
м. Харків Провадження № 3/913/268/20
Господарський суд Луганської області у складі судді Секірського А.В., розглянувши матеріали позовної заяви
Заступника керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури, м. Сєвєродонецьк Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Головного управління Держгеокадастру у Луганській області, м. Сєвєродонецьк Луганської області
до 1.Новоайдарського професійного аграрного ліцею, смт. Новоайдар Луганської області
2.Фермерського господарства "Лани Айдарщини", с. Дмитрівка Новоайдарського району Луганської області
про визнання недійним договору та звільнення земельної ділянки
Заступник керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Головного управління Держгеокадастру у Луганській області до Новоайдарського професійного аграрного ліцею та Фермерського господарства "Лани Айдарщини", в якій просить:
- визнати недійсним договір про здійснення освітньо-виробничої діяльності від 10.04.2019, укладений Новоайдарським професійним аграрним ліцеєм та Фермерським господарством "Лани Айдарщини", припинивши зобов`язання за ним на майбутнє;
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10.04.2019 між Новоайдарським професійним аграрним ліцеєм та Фермерським господарством "Лани Айдарщини" укладено договір про освітньо-виробничу діяльність. Фактичним предметом оспорюваного договору є використання земельної ділянки державної форми власності. Укладанням удаваного договору від 10.04.2019 сторони фактично приховали укладення договору оренди земельної ділянки. Отже, Новоайдарський професійний аграрний ліцей фактично передав Фермерському господарству "Лани Айдарщини" на платній основі земельну ділянку, при цьому не уклавши договору оренди земельної ділянки, що є порушенням ст. 124 Земельного кодексу України та ст.ст. 14-16 Закону України "Про оренду землі". За спірним договором відбулось розпорядження земельною ділянкою неуповноваженим суб`єктом (Новоайдарським професійним аграрним ліцеєм, замість Головного управління Держгеокадастру у Луганській області), спірний договір не відповідає вимогам законодавства, а саме ст.ст. 31, 92, 95, 96, 122, 124 Земельного кодексу України, ст.ст. 4, 14-16 Закону України "Про оренду землі", а також не спрямований на настання обумовлених ним наслідків, що свідчить про його недійсність на підставі ч.ч. 1, 2, 5 ст. 203, ст. 215 ЦК України.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.04.2020 позовну заяву передано на розгляд судді Секірському А.В.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Позов подано з додержанням вимог статей 162-164 ГПК України, підстави для повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні, тому позовна заява та додані до неї документи є достатніми для прийняття їх до розгляду, відкриття провадження у справі та розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Проте, відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Згідно ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, прокурор в обґрунтування підстав звернення з цим позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Луганській області зазначив, що органом державної влади, який наділений широким та достатнім колом повноважень, необхідних для захисту інтересів держави та усунень порушень земельного законодавства, протягом тривалого часу не здійснюється захист інтересів держави та реалізація наданих законом повноважень щодо визнання недійсним договору про здійснення освітньо-виробничої діяльності від 10.04.2019, який укладеним відповідачами з порушеннями вимог чинного законодавства, що призводить до порушення майнових інтересів держави щодо володіння, розпорядження та користування земельними ділянками сільськогосподарського призначення державної власності. Вказане, на думку прокурора, свідчить про не здійснення захисту інтересів держави та реалізації наданих законом повноважень, що є підставою для здійснення представництва інтересів держави в суді.
Таким чином, спір у даній справі пов`язаний, у тому числі, з реалізацією прокурором повноважень відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, щодо представництва інтересів держави в суді.
Разом з тим, судом встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп" та Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577 грн. 26 коп. справу № 912/2385/18 разом з касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки у даній справі існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором.
Згідно п. 4.15 даної ухвали Верховного суду, Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц правовий висновок, викладений у постанові від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, стосовно необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. У справі № 912/2385/18, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.
Відповідно до п.п. 4.22, 4.23, 4.30 ухвали Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2019 у справі № 912/2385/18, у даній справі слід вирішити питання, чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом: 1) додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема, доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором; 2) обґрунтування та доведення суду причини, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду?
Окрім того, існує також інше питання, що потребує правового висновку, щодо наслідків, якщо судом після відкриття провадження у справі за результатами розгляду справи буде встановлено відсутність підстав для представництва інтересів держави в суді (прокурор не обґрунтовував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, недотримання прокурором процедури, що передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
Більш того, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у цій справі є також інші питання, які становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду:
1) чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;
2) які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, встановить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.
З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов висновку про те, що механізм реалізації права прокурора подавати позови до суду в інтересах держави є недосконалим та неоднозначним, що може становити порушення принципу юридичної визначеності, тому вирішення Великою Палатою Верховного Суду поставленої у цій справі правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватним й публічними інтересами.
Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 912/2385/18 дану справу за згаданою касаційною скаргою прийнято до розгляду у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, справу призначено до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників на 24.03.2020. Ухвалою від 24.03.2020 повідомлено учасників справи, що судове засідання з розгляду касаційної скарги відбудеться 28.04.2020.
Інформація щодо результатів перегляду постанови Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 у справі № 912/2385/18 в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня.
Таким чином, за наслідками розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18 будуть надані правові висновки, які можуть вплинути на результат вирішення даної справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.
Пунктом 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України визначено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 7 ч. 1 ст. 228 цього Кодексу до закінчення перегляду в касаційному порядку.
Частинами 1, 3 ст. 314 ГПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги ухвалює судові рішення у формі постанов згідно з вимогами, встановленими статтею 34 та главою 9 розділу III цього Кодексу, з урахуванням особливостей, зазначених у цій главі. Постанова або ухвала суду касаційної інстанції оформлюється суддею-доповідачем (іншим суддею, якщо суддя-доповідач не згодний з постановою/ухвалою) і підписується всім складом суду, який розглядав справу, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Суд враховує, що станом на 05.05.2020 у Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутній повний текст постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18, з огляду на що приходить до висновку, що касаційний перегляд вказаної справи наразі не завершений.
Враховуючи, що висновок Великої Палати Верховного Суду щодо поставленої у справі № 912/2385/19 правової проблеми сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, суд вважає необхідним прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження з одночасним зупиненням провадження у справі № 913/268/20 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.
На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 120, 176, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1.Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
2.Справу розглядати в порядку загального позовного провадження.
4.Встановити І відповідачу строк для подання відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, але не менше строку карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, копію відзиву та додані до нього докази надіслати учасникам справи одночасно з надісланням відзиву до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
5.Встановити ІІ відповідачу строк для подання відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, але не менше строку карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, копію відзиву та додані до нього докази надіслати учасникам справи одночасно з надісланням відзиву до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
6.Зобов`язати учасників справи повідомити Господарський суд Луганської області про результати перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі до Східного апеляційного господарського суду у строк, передбачений ст. 256 ГПК України, та порядку, визначеному п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.05.2020.

Суддя А.В. Секірський