ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
30.04.2020 Справа № 905/800/20
про: стягнення 2040185,42 грн., -
Суддя Величко Н.В.
Державне підприємство «Первомайськвугілля» звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС ЖИЛБУДІНВЕСТ» про стягнення 2040185,42 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором №23/05 від 23.05.2018р. щодо повної та своєчасної оплати вартості виконаних робіт. Позивач вказує, що пред`явлені претензії щодо сплати заборгованості з боку відповідача залишилась без задоволення, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, виходячи з наступного.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 ГПК України.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння, розмір ставок судового збору та порядок його сплати регулюються Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Виходячи із змісту позовної заяви позивачем висунуто вимогу майнового характеру. У такому випадку слід сплачувати судовий збір за ставкою, встановленою для позовних заяв майнового характеру, яка згідно ч. 2 ст. 4 вказаного Закону складає для господарських судів - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет на 2020 рік встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2020 року на рівні 2102,00 грн.
Доказів сплати судового збору позивачем у встановленому розмірі до матеріалів позовної заяви не додано. Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору №01/4-1-110 від 24.04.2020р.
Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтовано неможливістю здійснити оплату судового збору у зв`язку з арештом коштів, що містяться на відкритих рахунках позивача на підставі постанови №52863831 від 10.02.2020 державного виконавця Попаснянського районного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. На підтвердження доводів надано копію постанови державного виконавця від 10.02.2020 ЗВП № 52863831 та довідки банківських установ про накладення арешту на рахунки підприємства та залишку коштів на цих рахунках.
Згідно ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.
Відповідно до ст.44 Господарського кодексу України підприємництво здійснюється, зокрема, на основі принципів комерційного розрахунку та власного комерційного ризику.
Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.
Всупереч вимогам 74 Господарського процесуального кодексу України позивачем не надано належних доказів на підтвердження вжиття заходів для появи у нього необхідної суми коштів для сплати судового збору у цій справі протягом періоду ймовірної граничної відстрочки, а саме в межах терміну розгляду спору, передбаченого процесуальним законодавством, що власне і могло би бути суттєвою передумовою для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, всі суб`єкти господарювання поставлені законом у рівні умови в частині обов`язку сплачувати судовий збір, у зв`язку з чим, вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг окремому товариству перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.
З огляду на вищевикладене, суд не вбачає достатніх правових підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, а тому позовна заява та додані до неї документи підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України з наданням строку для усунення вказаних недоліків.
Відповідно до ч.2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд звертає увагу, що відповідно до приписів ст.174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
1. Позовну заяву Державного підприємства «Первомайськвугілля» - залишити без руху.
3. Роз`яснити позивачу, що у разі усунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою
4. Ухвала набрала законної сили 30.04.2020 та оскарженню не підлягає.
Суддя Н.В. Величко