ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

27.04.2020 р. Справа № 914/955/20

Господарський суд Львівської області у складі судді Трускавецького В.П., розглянувши матеріали справи,

за позовом: Першого заступника прокурора Львівської області, м. Львів, в інтересах держави в особі,
позивача:Львівської міської ради, м. Львів,
до відповідача:приватного підприємства «Біола», м. Львів,
про: витребування майна та скасування державної реєстрації права власності.
Встановив:

На розгляд Господарського суду Львівської області подано позов Першого заступника прокурора Львівської області, м. Львів, в інтересах держави в особі Львівської міської ради до приватного підприємства «Біола» про витребування майна та скасування державної реєстрації права власності.

Відповідно до пункту 2 частини 1 та частини 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно з пунктами 2, 4 частини 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує значення справи для сторін, категорію та складність справи.

Відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Частинами 3 та 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

З наведених норм господарського процесуального законодавства, а також приписів Закону України «Про прокуратуру» вбачається, що прокурор є процесуальним позивачем у справі тобто особою, яка ініціює відкриття провадження у справі на захист прав і інтересів інших осіб у випадках, коли це прямо дозволено законом.

При цьому відповідно до Закону України «Про прокуратуру» підставами представництва прокуратурою інтересів держави є наявність порушення або загрози порушення інтересів держави та не здійснення або неналежне здійснення захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, та за відсутності такого органу.

В свою чергу інтереси держави мають чітко формулюватися й умотивовуватися прокурором.

Як вбачається із позовної заяви, прокурор вказує, що Львівська міська рада, як дійсний власник спірного майна, та Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, як орган уповноважений управляти майном громади, не передавали майнові права на спірне майно шляхом приватизації або іншого відчуження законним шляхом, а відтак таке нерухоме майно слід вважати таким, що вибуло з володіння власника поза його волею, що, у свою чергу, є підставою відповідно до ст. 388 ЦК України для витребування цього майна на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради.

З огляду на те, що Львівською міською радою, як дійсним власником майна, відповідно до положень п. 30 ч. 1 ст. 26, ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не приймалось рішення про відчуження спірного майна на користь інших осіб, таке майно вибуло з власності територіальної громади м. Львова поза волею власника іншим шляхом, що в свою чергу свідчить про наявність підстав для витребування вказаного майна від ПП «Біола», як добросовісного набувача в порядку ст. 388 ЦК України.

Відтак, вказує, що при реалізації спірного майна не було дотримано процедуру його відчуження, останнє вибуло із володіння власника поза його волею, а тому підлягає поверненню у його власність.

Відповідно до положення про Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради та його структури, затвердженого рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради від 07.12.2007 № 1100, зі змінами та доповненнями, внесеними рішеннями виконавчого комітету Львівської міської ради від 27.04.2009 № 303, від 03.07.2009 № 485, від 01.04.2016 №237, від 01.11.2016 №584, від 02.12.2016 №1125, від 19.05.2017 №410, до компетенції Управління відносяться, зокрема, повноваження щодо здійснення контролю за обліком, інвентаризацією майна, що належить до комунальної власності міста, його використанням та збереженням.

Однак, Львівська міська рада, як дійсний власник спірного майна, та її структурні підрозділи, володіючи інформацією про здійснення державної реєстрації права спільної власності територіальних громад Львівської області на спірний об`єкт за Львівською обласною радою та подальше його відчуження у приватну власність, не вживала жодних заходів на поновлення прав територіальної громади.

Більше того, про факт вибуття з комунальної власності спірного майна та порушення права територіальної громади м. Львова на володіння, ефективне користування і розпорядження на свій розсуд і в своїх інтересах майном Прокуратура Львівської області повідомляла Львівську міську раду (лист від 06.02.2020 № 05/1-42 вих-20).

З урахуванням наведеного, вибуття з комунальної власності спірного майна порушує право територіальної громади м. Львова на володіння, ефективне користування і розпорядження на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй; ослаблює економічні інтереси органу місцевого самоврядування з огляду на наповненість місцевого бюджету у разі відчуження чи розпорядження об`єктами комунальної власності.

За вказаних вище обставин, суд дійшов висновку про необхідність прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, а розгляд справи слід здійснювати за правилами загального позовного провадження.

02 квітня 2020 року набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020, яким внесено зміни зокрема і до Господарського процесуального кодексу України. Так, розділ X «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 4 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Керуючись ст.ст. 4, 12, 20, 53, 120, 162, 164, 176, 234, 235, пунктом 4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання призначити на 25.05.2020 р. о 11:00 год. у приміщенні Господарського суду Львівської області (адреса: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, 2-й поверх).

4. Повідомити учасників процесу про призначене підготовче засідання.

5. Встановити відповідачу строк впродовж 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали, але не пізніше строку закінчення карантину, для надання суду відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 165 ГПК України. Відзив з доданими документами надіслати учасникам процесу. Докази такого надіслання надати суду.

6. Встановити прокурору та позивачу строк впродовж 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов, але не пізніше строку закінчення карантину, для подання відповіді на відзив. У разі подання такої відповіді до суду, зобов`язати прокурора та позивача надіслати таку відповідь не пізніше наступного дня учасникам процесу. Докази такого надіслання надати суду.

7. Встановити відповідачу строк впродовж 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив, але не пізніше строку закінчення карат никну, для подання заперечення. У випадку подання заперечення до суду не пізніше наступного дня надіслати його з доданими документами учасникам процесу. Докази такого надіслання надати суду.

8. Роз`яснити, що в разі ненадання відповідачем у встановлений судом строк без поважних причин відзиву, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

9. Звернути увагу учасників процесу, що

9.1. Заяви та клопотання, які подаються до суду, повинні відповідати статтям 169-170 Господарського процесуального кодексу України.

9.2. У випадку подання доказів до суду у всіх учасників справи існує обов`язок надіслання копій таких доказів усім іншим учасникам справи заздалегідь (частина 9 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Суд повідомляє, що учасники справи, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та інші особи мають право доступу до матеріалів даної справи в електронному вигляді в системі «Електронний суд» після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Суд звертає увагу сторін, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, доцільно зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України. Детальнішу інформацію про переваги «Електронного суду» можна отримати на сторінці Господарського суду Львівської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, а саме: https://lv.arbitr.gov.ua/sud5015/

У зв`язку із вжиттям заходів щодо запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 ознайомлення з матеріалами справи в приміщенні суду здійснюється після погодження з суддею, у провадженні якого перебуває відповідна справа, та технічної неможливості реєстрації в системі «Електронний суд».

Надіслання учасниками судового процесу заяв, клопотань, скарг, відзивів та інших документів до суду необхідно здійснювати в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційними методами зв`язку.

Для забезпечення належного та своєчасного обміну процесуальними документами та іншими поданими учасниками справи клопотаннями та заявами, учасникам справи необхідно повідомити суду та іншим учасникам справи свої електронні адреси чи інші засоби зв`язку, передбачені ст. 120 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Трускавецький В.П.