12.05.2020Справа № 910/5497/20
про видачу судового наказу про стягнення
Суддя Бондаренко Г. П.
Без виклику представників сторін
Товариство з обмежено відповідальністю "ПОНТЕМ.УА" (далі - заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу за вимогою до Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації (далі - боржник) про стягнення грошової заборгованості у розмірі 176 958, 53 грн. за договором № 94.
За результатами розгляду вказаної заяви суд дійшов висновку про відмову у видачі судового наказу, з огляду на ті обставині, що є достатні підстави вважати, що дані вимоги не є безспірними, про що постановив відповідну ухвалу від 28.04.2020.
Зокрема, в ухвалі від 28.04.2020 суд як на підставу для відмови у видачі наказу посилався на наступне:
(1) 01.04.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ПОНТЕМ.УА" (далі по тексту - Товариство, заявник) та Управлінням освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації (далі по тексту - Управління освіти, боржник) було укладено договір про закупівлю послуг за державні кошти № 94 (далі по тексту - Договір № 94) по наданню заявником (виконавцем за умовами договору) боржнику (замовнику за умовами договору) послуг з організації харчування;
(2) Відповідно до пункту 3.1 Договору № 94, ціна послуг складає 990 000, 00 грн (без ПДВ), а строк дії договору був визначений до 20.06.2019 ( пункт 12.1);
(3) додатковою угодою № 2 від 12.09.2019 до договору № 94 було винесено зміни в пункт 12.1. договору, а саме погоджено, що договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 20.06.2019, але в будь-якому разі до укладення договору про закупівлю послуг за державні кошти із переможцем торгів на період надання послуг харчування здобувачів освіти закладів загальної середньої освіти Солом`янського району міста Києва з 01.09.2019 по 31.12.2019;
(4) зі змісту додаткової угоди № 2 до договору № 94 вбачається, що зміни до нього були зумовлені необхідністю безперервного здійснення харчування, відсутністю договору про закупівлю послуг за державні кошти із переможцем на період з 01.09.2019 по 31.12.2019 та визначено, що продовження строку дії договору не призведе до збільшення суми договору;
(5) відповідно до п. 5.3 договору, зобов`язання виконавця щодо надання послуг вважаються виконаними в повному обсязі з моменту підписання актів виконаних робіт сторонами договору;
(6) в порушення умов договору (зокрема пунктів 5.3, 5.4 ) заявник не надав підписаного сторонами договору акту виконаних робіт за грудень 2019 року;
(7) заявник підтверджує надання послуг харчування актами комісії зі своїх працівників, який затверджений директором школи ЗЗСО № 187 на суму 84 656, 86 грн та актом від 24.12.2019, складеним працівниками заявника та працівниками (зокрема і директором) гімназії № 177 на суму 92 301, 67 грн, а також актом звірки взаєморозрахунків за харчування;
(8) у відповідь на вимогу про сплату заборгованості в розмірі 176 958, 53 грн боржник зазначив про неможливість сплати цієї суми самостійно, оскільки сума договору вичерпана.
Зазначені обставини на переконання суду свідчать про наявність спору між сторонами щодо наявності у боржника обов`язку по оплаті 176 958, 53 грн за договором, що є підставою для відмови у видачі судового наказу.
Здійснюючи розгляд заяви Товариства з обмежено відповідальністю "ПОНТЕМ.УА" про видачу судового наказу, суд дійшов висновку про наявність ознак порушення законодавства в діяльності боржника і заявника, яке містить ознаки кримінального правопорушення та про необхідність постановлення з цього приводу окремої ухвали, яка підлягає направленню Київській місцевій прокуратурі №9, з огляду на нижчевикладене.
Так, відповідно до частини першої статті 246 Господарського процесуального кодексу України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, який повинен надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу регулюються Бюджетним кодексом України (ст. 1 Бюджетного кодексу України).
Статтею 23 Бюджетного кодексу України внормовано, що будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.
Зміни розмірів, мети та обмеження в часі бюджетних призначень, крім випадків, передбачених цим Кодексом, здійснюються лише за наявності у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет) відповідного положення.
Згідно із ст. 46 Бюджетного кодексу України стадіями виконання бюджету за видатками та кредитуванням є: 1) встановлення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів на основі та в межах затвердженого розпису бюджету; 2) затвердження кошторисів, паспортів бюджетних програм, а також порядків використання бюджетних коштів; 3) взяття бюджетних зобов`язань; 4) отримання товарів, робіт і послуг; 5) здійснення платежів відповідно до взятих бюджетних зобов`язань; 6) використання товарів, робіт і послуг для виконання завдань бюджетних програм; 7) повернення кредитів до бюджету (щодо кредитування бюджету).
Відповідно до ст. 48 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років; довгострокових зобов`язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; середньострокових зобов`язань за типовими договорами на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання автомобільних доріг; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.
Розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість.
Зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.
Казначейство України здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів і відображає їх у звітності про виконання бюджету. При реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань здійснюється перевірка відповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми.
Статтею 49 Бюджетного кодексу України визначено, що розпорядник бюджетних коштів після отримання товарів, робіт і послуг відповідно до умов взятого бюджетного зобов`язання приймає рішення про їх оплату та надає доручення на здійснення платежу органу Казначейства України, якщо інше не передбачено бюджетним законодавством, визначеним пунктом 5 частини першої статті 4 цього Кодексу.
Казначейство України здійснює платежі за дорученнями розпорядників бюджетних коштів у разі: 1) наявності відповідного бюджетного зобов`язання для платежу у бухгалтерському обліку виконання бюджету; 2) наявності затвердженого в установленому порядку паспорта бюджетної програми; 3) наявності у розпорядників бюджетних коштів відповідних бюджетних асигнувань.
В п. 4.3., 4.4. договору № 94 про закупівлю послуг за державні кошти від 01.04.2019 сторонами було визначено, що бюджетні зобов`язання виконавця за договором виникають у межах наявних відповідних бюджетних призначень (асигнувань) встановлених кошторисом, розрахунки за надані послуги здійснюються на підставі ст. 49 Бюджетного кодексу України через Управління Державної казначейської служби Солом`янського району ГУДКСУ у м. Києві з відтерміновуванням платежу до 60 банківських днів щомісячно з моменту надання послуг згідно актів виконаних робіт.
Обставини, якими заявник обґрунтовує наявність підстав для видачі судового наказу про стягнення з боржника 176 958, 53 грн за договором № 94 про закупівлю послуг за державні кошти від 01.04.2019 та які стали підставою для відмови у видачі судового наказу, на переконання суду, свідчать про порушення заявником та боржником порядку здійснення бюджетних зобов`язань, визначеного наведеними вище статтями Бюджетного кодексу України (порядку виконання державного і місцевих бюджетів за видатками і кредитування з бюджету). Вказані дії боржника та заявника, на думку суду, містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 210 Кримінального кодексу України.
Так, статтею 210 Кримінального кодексу України визначено, що нецільове використання бюджетних коштів службовою особою, а так само здійснення видатків бюджету чи надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням всупереч Бюджетному кодексу України чи закону про Державний бюджет України на відповідний рік, якщо предметом таких дій були бюджетні кошти у великих розмірах, - караються штрафом від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.
Відповідно до ст. 119 Бюджетного кодексу України під нецільовим використанням бюджетних коштів потрібно розуміти витрачання бюджетних коштів на цілі, що не відповідають: 1) бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України чи рішенням про місцевий бюджет; 2) напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі) або порядку використання бюджетних коштів; 3) бюджетним асигнуванням (розпису бюджету, кошторису, плану використання бюджетних коштів).
Здійснення видатків бюджету і надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням всупереч Бюджетному кодексу України або закону про Державний бюджет України на відповідний рік означає фінансування видатків (витрачання бюджетних коштів) і надання кредитів з бюджету за відсутності належних повноважень або в сумах, які перевищують розміри, затверджені у відповідних бюджетах і кошторисах.
Враховуючи зміст відповіді боржника на вимогу заявника про сплату заборгованості в розмірі 176 958, 53 грн (щодо вичерпання суми договору) в даному випадку має місце здійснення видатків бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням Бюджетному кодексу України або закону про Державний бюджет України на відповідний рік.
Суд також вважає за необхідне зазначити, що за 2020 рік до Господарського суду міста Києва від заявника - Товариства з обмежено відповідальністю "ПОНТЕМ.УА" надійшло загалом 18 заяв про видачу судових наказів про стягнення з боржника - Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації грошової заборгованості на загальну суму 1 771 578, 07 грн (з них 14 надійшло 22.04.2020).
З огляду на системний характер дій заявника (ТОВ "ПОНТЕМ.УА") та боржника (управління освіти) щодо оформлення аналогічних правовідносин та виконання укладених договорів, в діях службових осіб боржника також можуть вбачатися ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України (розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем).
З метою перевірки викладених у даній ухвалі обставин та встановлення факту наявності або відсутності в діях боржника та заявника складу злочину визначеного ст. 210 Кримінального кодексу України суд та в діях службових осіб боржника складу злочину, передбаченого статтею 191 Кримінального кодексу України, суд вважає за необхідне надіслати до Київської місцевої прокуратури №9 дану окрему ухвалу для перевірки викладених обставин та належного реагування.
Про вжиті прокурором заходи прошу повідомити Господарському суду міста Києва у строк - протягом двох місяців з дня отримання даної ухвали (в межах строку досудового розслідування).
Керуючись статтями 234, 246 Господарського процесуального кодексу України,
1. Окрему ухвалу у справі № 910/5497/20 направити до Київської місцевої прокуратури №9.
2. Київській місцевій прокуратурі №9 перевірити обставини, викладені в даній ухвалі, та вжити відповідних заходів у випадку допущення Товариством з обмежено відповідальністю "ПОНТЕМ.УА" та Управлінням освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації порушень законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення.
3. Надати відповідь про вжиті заходи та про результати розгляду окремої ухвали Господарського суду міста Києва від 12.05.2020 у справі № 910/5497/20 у строк - протягом двох місяців з дня отримання цієї ухвали.
4. Ухвала набирає законної сили з 12.05.2020 та може бути оскаржена особами, яких вона стосується, в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.
Суддя Г. П. Бондаренко