ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкладення підготовчого засідання

27.04.2020 м. ДніпроСправа № 904/1104/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Фещенко Ю.В.

за участю секретаря судового засідання Ільєнко Д.Ю.

та представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку підготовчого провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дігамма" (м. Дніпро)

до Нікопольської міської ради (м. Нікополь, Дніпропетровської області)

про визнання недійсним рішення Нікопольської міської ради від 31.01.2020 № 76-58/VII "Про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Дігамма" в оренду земельної ділянки за фактичним розміщенням будівлі супермаркету на вул. Шевченка, 223 у м.Нікополі Дніпропетровської області"

Суддя Фещенко Ю.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дігамма" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд визнати недійсним:

- пункт 1 рішення Нікопольської міської ради від 31.01.2020 № 76-58/VII "Про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Дігамма" в оренду земельної ділянки за фактичним розміщенням будівлі супермаркету на вул. Шевченка, 223 у м. Нікополі Дніпропетровської області" в частині встановлення трирічного строку оренди земельної ділянки по вулиці Шевченка, 223 у м. Нікополі Дніпропетровської області;

- пункт 2 рішення Нікопольської міської ради від 31.01.2020 № 76-58/VII "Про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Дігамма" в оренду земельної ділянки за фактичним розміщенням будівлі супермаркету на вул. Шевченка, 223 у м. Нікополі Дніпропетровської області".

Також позивач просить суд стягнути витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 204 грн. 00 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

На земельній ділянці, що розташована по вулиця Шевченка, 223 у м. Нікополі Дніпропетровської області, розміщений об`єкт нерухомого майна - будівля магазину, що власне відображено в спірному рішенні. Чинним законодавством України передбачений конкретний строк, на який можуть надаватися в оренду земельні ділянки, а для власників нерухомого майна, що розміщене на земельний ділянки - першочергове право на укладення договору оренди землі на строк до 50 років.

Позивач звертаючись до відповідача (Нікопольської міської ради) з клопотанням про надання спірної земельної ділянки на строк в 15 років, позивач мав законне очікування щодо отримання спірної земельної ділянки саме на цей строк, який не перевищує максимально встановлений строк для оренди земельних ділянок, що визначений статтею 93 Земельного кодексу України та статтею 19 Закону України "Про оренду землі".

Також, законодавством України не передбачено право відповідача встановлювати різним суб`єктам земельних відносин різні умови розрахунку та ставки оренди за користування землею. Більш того, з урахуванням того, що орендний платіж має подвійну правову природу, тобто в тому числі є однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку нарівні із земельним податком, орендний платіж має бути однаковим для всіх суб`єктів земельних відносин на відповідній території.

Тобто, дії Нікопольської міської ради щодо застосування різних ставок орендної плати за землю при однаковому цільовому призначенні землі, є забороненою законодавством формою непрямої дискримінації з боку органів місцевого самоврядування.

Ухвалою суду від 02.03.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено її розгляд у підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження на 19.03.2020.

Від відповідача надійшло клопотання (вх. суду № 13286/20 від 17.03.2020), в якому він просить суд відкласти розгляд справи, посилаючись на те, що:

- з 12 березня до 3 квітня 2020 року в Україні введено карантин через спалах у світі короновірусу. Таке рішення було прийнято на засіданні Кабінету Міністрів України та прийнято відповідну постанову від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України короновірусу COVID-19";

- крім того, інформацію про призначення слухання справи на 19.03.2020 відповідач дізнався з реєстру судових рішень лише 17.03.2020;

- оскільки, строк для подання відзиву на позовну заяву становить 15 днів з моменту отримання такої інформації (тобто строк до 31.03.2020), відповідач не має можливості надати відзив на позовну заяву у судове засідання, яке відбудеться 19.03.2020.

У судове засідання 19.03.2020 представники позивача та відповідача не з`явилися, при цьому, судом враховано клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, яке задоволено судом.

Судом зауважено, що відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про вручення поштового відправлення з ухвалою суду від 02.03.2020 відповідачу - 13.03.2020.

При цьому, судом було встановлено, що, враховуючи зміст пункту 5 ухвали про відкриття провадження у справі від 02.03.2020, строк для надання відзиву на позовну заяву не вичерпано.

Враховуючи наведені правові норми та рекомендації Ради суддів України від 16.03.2020 № 9рс-186/20 та Постанову Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19", а також клопотання відповідача, суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи, оскільки суд позбавлений можливості вирішити питання, передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою суду від 19.03.2020 відкладено підготовче засідання на 27.04.2020.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. суду № 14875/20 від 24.03.2020), у якому він просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що:

- відповідач не звернувся у визначений строк - за місяць до закінчення строку дії договору для його поновлення, але продовжував користуватися земельною ділянкою. В свою чергу, Нікопольською міською радою не надсилались заперечення стосовно користування земельною ділянкою;

- рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 31.10.2019 по справі № 904/2209/18 визнано недійсним пункт 2 рішення Нікопольської міської ради 07.10.2016 № 26-12/VII та набрало законної сили;

- 17.12.2019 на адресу Нікопольської міської ради від позивача надійшло звернення з проханням передати в оренду вище зазначену земельну ділянку строком оренди - 15 років та розміром орендної плати за земельну ділянку - 3% від нормативної грошової оцінки землі;

- дане звернення було винесено на розгляд постійної комісії Нікопольської міської ради з питань містобудування та землекористування та 16.01.2020 було вирішено звернутися до представника щодо доповнень клопотання;

- за результатами розгляду клопотання позивача комісія 16.01.2020 дійшла висновку про встановлення орендної плати в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земли та строк оренди - 3 роки;

- всім супермаркетам на території міста Нікополь встановлювалась орендна плата в розмірі 12% від нормативної грошової оцінки, що має своє відображення у відповідних рішеннях Нікопольської міської ради;

- на засіданні сесії було прийнято рішення Нікопольської міської ради від 31.01.2020 № 76-58/VII "Про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Дігамма" в оренду земельної ділянки за фактичним розміщенням будівлі супермаркету на вул. Шевченко, 233 у м. Нікополь, Дніпропетровської області", яким встановлено термін оренди земельної ділянки - 3 роки та ставку орендної плати в розмірі 12% від діючої нормативної грошової оцінки землі;

- позивач посилається на рішення адміністративної колегії Дніпропетровського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 30.01.2018 № 3/01-14/04-18, але дослідженню підлягали рішення міської ради за період з 2016 року по 2017 рік. Тобто оскаржуване рішення не стосується даного періоду;

- таким чином, супермаркети, здійснюючи свою діяльність є конкурентами лише між собою. В свою чергу, як приклад слід розглянути суб`єктів господарювання, які здійснюють продаж будівельних матеріалів не можуть конкурувати з тими, які здійснюють продаж квітів чи продуктів харчування, тобто між собою вони не є конкурентами;

- отже, встановлення або відсутності порушення законодавства про захист економічної конкуренції відноситься виключно до компетенції Антимонопольного комітету України, а не суду. Беручи до уваги всі об`єктивні обставини в сукупності, вважаємо, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а позов - залишенню без розгляду.

Від відповідача надійшла заява (вх. суду № 18682/20 від 24.04.2020, яка надійшла засобами електронного зв`язку та вх. суду № 18848/20 від 27.04.2020, яка надійшла засобами поштового зв`язку), в якій він просить суд призначити розгляд справи після закінчення карантину в Україні, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України короновірус СОVID-19" (зі змінами).

Від позивача надійшло клопотання (вх. суду № 18736/20 від 24.04.2020), в якому він просить суд відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що представник позивача отримав відзив лише 23.04.2020 та не встиг підготувати відповідь на відзив та здійснювати подальший розгляд справи в режимі відеоконференції до зняття карантину.

Розглянувши клопотання позивача щодо розгляду справи в режимі відеоконференції суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до приписів статті 197 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою; учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи; учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему; під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву; суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом; свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду; у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення; таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання; копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції; суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників; використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки; відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису; відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Відповідно до пункту 2, розділу І "Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду" (затвердженого наказом ДСАУ від 23.04.2020 № 196), учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Згідно з пунктами 1-2, розділу ІІ Порядку, відеоконференція - телекомунікаційна технологія інтерактивної взаємодії двох або більше віддалених учасників судового провадження з можливістю обміну аудіо- та відеоінформацією у реальному масштабі часу; система відеоконференцзв`язку - комплекс технічних засобів та програмного забезпечення (за посиланням на офіційному веб-порталі судової влади України vkz.court.gov.ua) або інші доступні суду та учасниками судового процесу засоби, що забезпечують проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку та відповідають вимогам законодавства.

За приписами пунктів 1-2, розділу ІІІ Порядку, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою. У разі, якщо учасник не має електронного підпису (або Система не дозволяє реєстрацію з використанням електронного підпису), то він повинен попередньо зареєструватись в Системі з використанням логіну та паролю чи за допомогою інших передбачених обраною Системою засобів реєстрації. При цьому, в своїй заяві про участь у судовому засіданні, поданій відповідно до пункту 3 цього розділу, учасник справи повинен вказати про наявність або відсутність у нього електронного підпису. Рішення про можливість підтвердити особу учасника справи, що не має електронного підпису, а також рішення про обрання Системи, що буде використана для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, приймається Головуючим суддею, у провадженні якого знаходиться справа.

Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час) та інформує про це секретаря судового засідання (пункт 7, розділу ІІІ Порядку).

Отже, суд не вбачає підстав для її задоволення та станом на цей час у суду відсутня технічна можливість провести таке судове засідання у режимі відеоконференції за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення.

У судове засідання 27.04.2020 представники позивача та відповідача не з`явилися, при цьому, судом враховані клопотання позивача та відповідача про відкладення розгляду справи, які були задоволені судом.

Враховуючи запроваджені на території України карантинні заходи щодо убезпечення населення від поширення гострих респіраторних захворювань, суд визнає причини неявки у підготовче засідання 27.04.2020 представників учасників справи поважними.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України № 239 від 25.03.2020 та постановою Кабінету Міністрів України № 291 від 22.04.2020 постановлено (поміж-іншим), установити з 12 березня 2020 року до 11 травня 2020 року на усій території України карантин, а також з метою убезпечити населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано на період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції; припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо); обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель; ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку; зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня; по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження.

В свою чергу, рішенням Ради суддів України від 17.03.2020 № 19 затверджено Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, відповідно до яких Рада суддів України рекомендує: на період карантину, встановити особливий режим роботи судів України, зокрема:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження.

Крім того, Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

Разом з тим, слід звернути увагу на те, що згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Суд зауважує, що статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Стаття 27 Конституції України передбачає, що обов`язок держави - захищати життя людини.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи наведені вище правові норми, суд дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засіданні, з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності.

З урахуванням наведеного, з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, господарський суд прийшов до висновку щодо доцільності призначення підготовчого засідання у даній справі на іншу дату в межах розумного строку.

При цьому, враховуючи необхідність забезпечення участі представників учасників справи у судовому засіданні та право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, а також те, що позивачем та відповідачем були подані клопотання про відкладення розгляду справи; з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне дату наступного підготовчого засідання визначити, виходячи з розумних очікувань усунення обставин, які зумовили неможливість проведення судового засідання, призначеного на 27.04.2020.

Враховуючи все вищевказане, а також норми Господарського процесуального кодексу України щодо можливості розгляду справи за наявними у справі матеріалами, з метою захисту здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду та з урахуванням наведених рекомендацій уповноважених суб`єктів щодо запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд вважає за необхідне звернути увагу учасників справи на можливість подання всіх наявних у них доказів та пояснень по суті спору у письмовому вигляді дистанційними засобами зв`язку, що дозволить дотриматися заходів, запроваджених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострих респіраторних захворювань, а також не призведе до порушення права на судовий розгляд упродовж розумного строку, гарантованого частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на 21.05.2020 о 10:40 год., яке відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 1-207 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Викликати представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

3. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 28.04.2020 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали підписаний - 28.04.2020

Суддя Ю.В. Фещенко