РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.04.2020Справа № 910/18142/19

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Національної поліції України (01601, місто Київ, вулиця Богомольця, будинок 10, ідентифікаційний код 40108578)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" (69006, місто Запоріжжя, вулиця Північне шосе, будинок 4, ідентифікаційний код 41737375)

про стягнення 721 902,01 грн

Без виклику (повідомлення) представників учасників справи,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У грудні 2019 року Національна поліція України звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" про стягнення 721 902,01 грн, з яких 311 063,47 грн складає пеня та 410 838,54 грн - штраф.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем строків здійснення поставки товару за договором № 124МП про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки) типу Б) (код згідно ЄЗС ДК 021:2015-1811) від 11.06.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2019 за вказаним позовом відкрито провадження у справі № 910/18142/19, ухвалено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін (без проведення судового засідання); визначені строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив.

13.01.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про передачу справи на розгляд Господарського суду Запорізької області за підсудністю.

23.01.2020 позивачем подано до канцелярії суду заперечення проти клопотання про передачу справи за підсудністю.

Розглянувши клопотання зазначене клопотання відповідача суд дійшов висновку про наступне.

Відповідач у клопотання про передачу справи за підсудністю зазначає про те, що за приписами частини 1 статті 27 Господарського процесуального кодексу України позов пред`являється до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання відповідача, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що адресою місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Мік Трейдопт" є: 69006, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Північне Шосе, будинок 4.

При цьому, в обґрунтування звернення із даним позовом до Господарського суду міста Києва позивач посилається на положення частини 5 статті 29 Господарського процесуального кодексу України.

Так, за змістом частини 1 та частини 5 статті 29 Господарського процесуального кодексу України, право вибору між господарськими судами, яким відповідно до цієї статті підсудна справа, належить позивачу, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу. Позови у спорах, що виникають з договорів, в яких визначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконання цих договорів.

Положеннями п. 5.1. договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) сторони погодили, що постачальник зобов`язується здійснити поставку товару протягом 30 календарних днів з дати набрання чинності цього договору, за адресою покупця у місті Києві (вулиця Святошинська, 27, місто Київ, 03115).

Тобто, приймаючи до уваги, що спір у даній справі виник з договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б), а саме щодо несвоєчасної поставки товару, виходячи з того, що положеннями даного правочину визначено місце виконання обов`язку з поставки товару - місто Київ, суд дійшов висновку про обґрунтованість права позивача щодо вибору між судами та підсудності даного спору Господарському суду міста Києва, а тому клопотання відповідача про передачу справи на розгляд Господарського суду Запорізької області задоволенню не підлягає.

05.02.2020 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, а також 19.02.2020 письмові пояснення щодо помилки у відзиві.

12.02.2020 від позивача до відділу діловодства суду надійшла відповідь на відзив.

10.03.2020 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про зменшення штрафних санкцій.

16.03.2020 від позивача надійшли заперечення про зменшення штрафних санкцій.

Будь яких інших заяв, клопотань або заперечень від сторін не надходило.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Приписами статті 248 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

11.06.2019 між Національною поліцією України (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" (постачальник) було укладено договір №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) (далі - договір), відповідно до умов якого постачальник зобов`язується у 2019 році поставити покупцю костюми (сорочка, брюки) типу Б (код згідно ЄЗС ДК 021:2015-1811), а покупець зобов`язується прийняти та оплатити вказаних товар в порядку та на умовах, визначених цим договором. (пункт 1.1. договору).

Відповідно до пункту 3.1. договору ціна договору становить 5 869 122,00 грн, у тому числі ПДВ 978 187,00 грн.

За умовами пункту 5.1. договору постачальник зобов`язується здійснити поставку товару протягом 30 календарних днів з дати набрання чинності цього договору, за адресою покупця у місті Києві (вулиця Святошинська, 27, місто Київ, 03115).

Згідно пункту 5.2. договору датою поставки товару вважається дата підписання уповноваженими представниками сторін накладної.

Договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін, реєстрації у покупця та діє до 31.12.2019, але в будь-якому випадку - до повного виконання сторонами умов цього договору (пункт 12.1. договору).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем на виконання умов договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б), було поставлено позивачу обумовлений товар на підставі видаткових накладних №РН-0828/01 від 28.08.2019 на суму 2 395 560,00 грн, №РН-0904/01 від 04.09.2019 на суму 2 754 894,00 грн та №РН-0911/02 від 11.09.2019 на суму 718 668,00 грн.

Отже, відповідачем було виконано взяті на себе зобов`язання з поставки товару, проте з порушенням обумовлених договором строків.

З метою досудового врегулювання спору, позивач звертався до відповідача з претензією №3756/26/3-2019 від 08.11.2019, в якій просив сплатити штрафні санкції за прострочення виконання договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) в загальному розмірі 721 902,01 грн.

Оскільки вказані вимоги не виконані, штрафні санкції за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) відповідачем не сплачено, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Відповідач у своєму клопотанні просив зменшити суму штрафних санкцій на 90 %. Вказане клопотання обґрунтоване скрутним фінансовим станом відповідача.

Оцінюючи наявні в матеріалах справи докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

Частинами 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Норми вказаної статті кореспондуються з положеннями статті 193 Господарського кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Судом встановлено, що укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором поставки.

Згідно статті 712 Цивільного кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За статтею 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

За приписами частини 1 статті 691 ЦК України встановлено, що покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу.

В силу вимог частини 1 статті 692 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Частиною 1 статті 693 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок покупця частково або повністю оплатити товар до його передання продавцем (попередня оплата), покупець повинен здійснити оплату в строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо такий строк не встановлений договором, - у строк, визначений відповідно до статті 530 цього Кодексу.

У силу вимог статті 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

При цьому, відповідно до статті 663 ЦК України продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

За частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Так, умовами пункту 5.1 договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) сторони погодили, що постачальник зобов`язується здійснити поставку товару протягом 30 календарних днів з дати набрання чинності цього договору, за адресою покупця у місті Києві (вулиця Святошинська, 27, місто Київ, 03115).

Тобто, оскільки договір набрав чинності 11.06.2019, товар за вказаним правочином повинен був бути поставлений не пізніше ніж 11.07.2019.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги, що товар було поставлено відповідачем позивачу на підставі видаткової накладної №РН-0828/01 - 28.08.2019, видаткової накладної №РН-0904/01 - 04.09.2019 та видаткової накладної №РН-0911/02 -11.09.2019, суд дійшов висновку, що відповідачем порушено строк виконання своїх зобов`язань з поставки товару.

Відповідно до частини 1 статті 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Пунктом 2 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Порушенням зобов`язання, відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Враховуючи те, відповідачем було порушено строки поставки товару позивач просить суд стягнути з відповідача передбачені сторонами у договорі №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) штрафні санкції, а саме: 311 063,47 грн складає пеня та 410 838,54 грн - штраф.

За приписами статті 230 Господарського кодексу України визначено, що порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій (неустойка, штраф, пеня). Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з частиною 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

За змістом статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У пункті 9.2. договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) сторони погодили, що за порушення строків виконання зобов`язання щодо поставки товару, з постачальника стягується пені у розмірі 0,1% вартості товару, з яких допущено прострочення за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % вказаної вартості. При цьому, день поставки товару, поставленого постачальником з порушенням строку, передбаченого пунктом 5.1. розділу 5 цього договору, вважається днем прострочення, за який постачальнику нараховуються штрафні санкції згідно умов цього договору.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України визначено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Як вже вказувалось судом, з огляду на порушення відповідачем строків поставки товару за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б), позивачем було нараховано й заявлено до стягнення пеню у розмірі 311 063,47 грн та штраф у сумі 410 838,54 грн.

У відзиві на позовну заяву відповідач проти позовних вимог заперечує, посилаючись на наявність обставин, які є підставою звільнення від відповідальності за порушення строків поставки товар, оскільки таке порушення відбулось не з вини відповідача, в внаслідок несвоєчасного виконання зобов`язань контрагентом - виробником, тобто відбулась істотна зміна обставин, в підтвердження чого надано висновок Київської торгово-промислової палати №1703-4/325 від 19.07.2019.

Так, у висновку №1703-4/325 від 19.07.2019 Київська торгово-промислова палата підтверджує настання істотної зміни обставин за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б), укладеного з Національною поліцією України, та зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" має право вимагати перегляду та внесення змін до умов договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) в частині строків постачання товару.

За змістом пунктів 10.3., 10.4. договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором внаслідок дії обставин непереборної сили, повинна не пізніше ніж протягом 3 днів з моменту їх виникнення повідомити про це іншу сторону у письмовій формі. Доказом виникнення обставин непереборної сили та строку їх дії є сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий Торгово-промисловою палатою України постраждалій стороні за цим договором.

Також, умовами пунктів 13.1., 13.2. договору сторони погодили, що будь-які зміни і доповнення до цього договору, в тому числі щодо коригування його ціни, вважають дійсними, якщо вони оформлені в письмовому вигляді та підписані уповноваженими на це представниками сторін.

Настання істотних змін обставин, які сторони не могли передбачити при укладенні цього договору підтверджується виключно висновком щодо унеможливлення виконання зобов`язань за цим договором, виданим Торгово-промисловою палатою України.

Проте, суд вважає за необхідне зазначити, що всупереч умов договору, доданий до матеріалів справи висновок №1703-4/325 від 19.07.2019 про істотну зміну обставин складений не Торгово-промисловою палатою України, а Київською торгово-промисловою палатою.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що відповідач звернувся до позивача з листом-пропозицією щодо перенесення термінів постачання продукції за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) на 75 календарних днів у зв`язку із суттєвою зміною обставин, лише 23.12.2019, тобто вже після виконання своїх зобов`язань з пропуском встановленого договором строку.

Будь яких інших доказів вчинення дій спрямованих на запобігання порушення строків поставки та з метою належного виконання взятих на себе зобов`язань за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б) відповідачем не надано.

Відповідно до статті 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Також, згідно положень статті 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Отже, враховуючи вищевикладені обставини, приймаючи до уваги, що у відповідності до вказаних приписів законодавства недодержання своїх обов`язків контрагентом Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення умов договору №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б), оскільки істотна зміна обставин, про яку йде мова у висновку №1703-4/325 від 19.07.2019 Київська торгово-промислова палата, може бути підставою для зміни положень договору щодо терміну поставки, проте матеріали справи не містять доказів внесення сторонами відповідних змін до вказаного договору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення відповідача від сплати штрафних санкцій за порушення взятих на себе зобов`язань зі своєчасної поставки товару за договором №124НП від 11.06.2019 про закупівлю форменого одягу (костюм (сорочка, брюки)) типу Б).

Перевіривши надані позивачем розрахунки пені та штрафу, суд дійшов висновку, що вони є вірними та арифметично правильними.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, судом у межах розгляду справи не було встановлено обставин щодо можливості зменшення суми штрафних санкцій на 90%, враховуючи також заперечення позивача щодо такого зменшення.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З системного аналізу вищевикладеного, приймаючи до уваги, що відповідачем не надано суду належних доказів на спростування викладених у позові обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Національної поліції України підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-74, 76-80, 86, 129, 232-233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов Національної поліції України до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" про стягнення 721 902,01 грн - задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК Трейдопт" (69006, місто Запоріжжя, вулиця Північне шосе, будинок 4, ідентифікаційний код 41737375) на користь Національної поліції України (01601, місто Київ, вулиця Богомольця, будинок 10, ідентифікаційний код 40108578) 311 063,47 грн (триста одинадцять тисяч шістдесят три гривні 47 копійок) - пені, 410 838,54 грн (чотириста десять тисяч вісімсот тридцять вісім гривень 54 копійки) - штрафу та витрати по сплаті судового збору в сумі 10 828,53 грн (десять тисяч вісімсот двадцять вісім гривень 53 копійки).

3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ