ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"16" квітня 2020 р.Справа № 922/893/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

без участі представників сторін

розглянувши справу

за позовом Керівника Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області, м.Дергачі, в інтересах держави, в особі Губарівської сільської ради, с.Губарівка Харківської області
до Приватного підприємства "Цукровик Агро", с.Пархомівка Харківської області
про стягнення 258415,08 грн.

ВСТАНОВИВ:

В березні 2019 року керівник Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області в особі Губарівської сільської ради Богодухівського району Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просив стягнути з відповідача - Приватного підприємства "Цукровик-Агро" (далі - ПП "Цукровик-Агро") безпідставно збережені кошти у сумі 258415,08 грн., а також судовий збір.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що з 01.10.2017 року до 31.12.2018 року ПП "Цукровик-Агро" користувалося земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, оскільки є власником комплексу будівель та споруд, розташованого на земельній ділянці площею 3,7893 га, яка знаходиться на вул. Гутянській, 107а, село Губарівка, кадастровий номер :00:001:0113. Посилаючись на статті 1212 -1214 Цивільного кодексу України, позивач вказував, що ПП "Цукровик-Агро", не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою через відсутність укладеного договору оренди, збільшило вартість власного майна, а Губарівською сільською радою втрачено належне їй майно (кошти від орендної плати), тобто має місце факт безпідставного збереження орендної плати відповідачем за рахунок Губарівської сільської ради. Сума безпідставно збережених коштів розрахована позивачем з урахуванням нормативної грошової оцінки земельної ділянки та розміру орендної плати, встановленого рішенням Губарівської сільської ради. Підставою звернення з позовом прокурором став факт нездійснення Губарівською сільською радою захисту порушених інтересів держави та територіальної громади села Губарівка та наявність передбачених частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для їх представництва.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 24.05.2019 року у справі №922/893/19 відмовлено в позові повністю.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.07.2019 року у справі №922/893/19 рішення Господарського суду Харківської області від 24.05.2019 року залишено без змін.

Суди, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходили з того, що позивачем не обґрунтовано та не підтверджено належними доказами позовні вимоги, самостійно визначено розмір зобов`язання відповідача шляхом розрахунку відносно об`єкта користування попереднього власника без підтвердження належними доказами сформованості земельної ділянки відносно нового власника. Крім того, судами враховано вчинення відповідачем дій, спрямованих на оформлення земельної ділянки як об`єкта цивільних прав, та бездіяльність при цьому позивача, а також здійснення відповідачем оплати за фактично займану земельну ділянку. Щодо звернення з позовною заявою прокурора, то судом першої інстанції зазначено про недоведеність прокурором невиконання чи неналежного виконання Губарівською сільською радою своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади, а отже - відсутність підстав для представництва інтересів держави.

Постановою Верховного Суду від 12.03.2020 року Постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.07.2019 року та рішення Господарського суду Харківської області від 24.05.2019 року у справі №922/893/19 скасовано, справу передано на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

У Постанові Верховного Суду зазначено наступне:

"5.15.Так, висновки судів про те, що станом на вересень 2017 року із комплексу нежитлових будівель та споруд, набутих відповідачем, наявні були будівля чергової частини, естакада № 1, та залізничний шлях №2, а тому зменшилась площа як під об`єктами нерухомості, так і необхідна для їх обслуговування, зроблені без урахування наявних у матеріалах справи правовстановлюючих документів, які містять дані станом на 2019 рік, а отже з порушенням вимог статей 86, 236, 74-76 Господарського процесуального кодексу України.

5.16. Відповідно до частини 1, 4 статті 120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами, право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків) (частина 2 статті 377 Цивільного кодексу України).

5.17. Отже, з огляду на викладені положення закону, особа, яка набула права власності на будівлі чи споруди, стає власником (користувачем) відповідної частки земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.

5.18. Частиною 6 статті 120 Земельного кодексу України передбачено, що істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності на ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації.

Таким чином, до істотних умов договору, яким передбачено набуття права власності на будівлю (окремих її приміщень) належить площа, межі та кадастровий номер земельної ділянки.

З огляду на наведене, предметом доказування у даному спорі є, зокрема, обставини щодо площі, меж та кадастрового номеру земельної ділянки, право на яку перейшло до набувача спірної будівлі.

5.19. Відповідно до частини 1 статті 79 Земельного кодексу України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Як встановлено положеннями частин 1, 3, 4, 9 статті 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру; сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі; земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера; земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Вказані обставини з урахуванням вимог статті 77 Господарського процесуального кодексу України повинні бути підтверджені певними засобами доказування відповідно до земельного законодавства і не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

5.20. Відповідно до статті 3 Закону України "Про оренду землі" об`єктами оренди є земельні ділянки, що перебувають у власності громадян, юридичних осіб, комунальній або державній власності.

Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди (частини 1 статті 21 названого Закону).

5.21. Таким чином, позивач мав надати докази існування протягом зазначеного в позові періоду земельної ділянки як об`єкта цивільних прав у розумінні та визначенні земельного законодавства, докази реальної можливості передачі позивачем цієї земельної ділянки в оренду відповідно до Закону України "Про оренду землі", а також довести обґрунтованість розрахунку стягуваної суми (збереженого відповідачем за рахунок позивача майна (коштів).

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №922/392/18, від 07.02.2019 у справі №922/3639/17, від 06.02.2018 у справі №923/921/17, від 29.05.2019 у справі № 922/955/18.

5.22. Заявлені в даній справі позовні вимоги стосуються стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою площею 3, 7893 га, кадастровий номер: :00:001:0113, якою користувався відповідач у зв`язку з набуттям 31.07.2012 права власності на нежитлові будівлі та споруди, що розташовані за адресою: Харківська область, Богодухівській район, с.Губарівка, вул. Гутянська, 107 А.

Розрахунок плати за використання земельної ділянки комунальної власності позивачем та прокурором здійснено на підставі рішення XXXVIII сесії VII скликання Губарівської сільської ради від 25.06.2018 №361-VI "Про встановлення розмірів орендної плати за земельні ділянки", що знаходяться в межах населених пунктів на території Губарівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, виходячи з площі земельної ділянки 3,7893 га, та з урахуванням розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки станом на 2017 та 2018 роки, зазначеного у листі Відділу у Богодухівському районі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 18.03.2019.

Водночас, суд касаційної інстанції звертає увагу на те, що розрахунок безпідставно збережених коштів за земельну ділянку повинен здійснюватися на основі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

5.23. Суди з порушенням вимог статей 86, 236 Господарського процесуального кодексу України, не врахували того, що позов поданий 26.03.2019, сума безпідставно одержаних коштів заявлена за період з жовтня 2017 по кінець 2018 року. Відповідні зміни до правовстановлюючих документів на комплекс нежитлових будівель та споруд внесені 03.04.2019 (після подання позову), натомість будь-яких змін щодо земельної ділянки як об`єкта цивільних прав станом на 2017 та 2018 роки судами не встановлено. Тому висновок судів про несформованість земельної ділянки як об`єкта цивільних прав, що виключає можливість обчислення розміру безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за землю, не ґрунтується на положеннях частини 1 статті 79 Земельного кодексу України.

5.24. Судами не взято до уваги, що відповідно до положень статті 79-1 Земельного кодексу України та статей 20, 23 Закону України "Про оцінку земель", здійснений позивачем розрахунок суми втрат бюджету за користування земельною ділянкою площею 3,7893 га, зокрема, в частині застосування нормативної грошової оцінки, стосувався періоду 2017-2018 років, тобто того періоду, коли відповідна земельна ділянка була сформована як об`єкт цивільних прав, що надавало можливість обчислення розміру безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за землю.

5.25. Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, всупереч вимогам статей 11, 76-78 Господарського процесуального кодексу України, не дослідив зібрані у справі докази, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Так, судами не досліджено та залишено поза увагою правовідносини між позивачем та відповідачем щодо обставин укладання договору оренди, та докази, які наявні у матеріалах справи. А саме, в матеріалах справи наявний лист ПП "Цукровик-Агро" від 25.04.2018, у якому останній звертався до голови Губарівської сільської ради з клопотанням укласти договір оренди земельної ділянки площею 3,7893 га (лист №114 від 25.04.2018, а.с.63)

5.26. Суди не надали належної правової оцінки наявному у матеріалах справи рішенню позачергової XXXVI сесії VII скликання Губарівської сільської ради від 11.05.2018 № 345-VII, за наслідками розгляду якого ПП "Цукровик-Агро" №114 від 25.04.2018. Сільрада вирішила надати ПП "Цукровик-Агро" земельну ділянку площею 3,7893 га, яка знаходиться на вул. Гутянській, 107а, с. Губарівка, кадастровий номер :00:001:0113 на умовах оренди терміном на 10 років. (а.с. 64)".

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 14.04.2020 року визначено склад суду для розгляду даної справи - суддю Аріт К.В.

Враховуючи вищевикладене, справа підлягає прийняттю до розгляду.

Розглянувши матеріали справи, а саме з огляду на характер спірних правовідносин, та скерування справи на новий розгляд судом касаційної інстанції, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 176, 232-235 ГПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Прийняти справу №922/893/19 до розгляду в порядку загального позовного провадження та почати у справі №922/893/19 підготовче провадження.

1.1. Призначити справу №922/893/19 до розгляду у підготовчому засіданні на "12" травня 2020 р. о 12:30.

2. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 2-й поверх, зал № 208.

3. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для надання до суду відзиву на позовну заяву, з урахуванням положень, викладених у постанові Верховного Суду від 12.03.2020 року, та, з урахуванням ст.4 Прикінцевих положень ГПК України, строк для подання відзиву на позов продовжити на 5 днів з дня закінчення строку дії карантину,

Відзив повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу. Відповідно до вимог ч.5 ст.165 ГПК України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачами позивачу одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду.

4. Встановити позивачу строк на подання до суду відповіді на відзив, з урахуванням положень, викладених у постанові Верховного Суду від 23.10.2019 року, в порядку ст.166 ГПК України - 5 днів з дня отримання відзиву, та, з урахуванням ст.4 Прикінцевих положень ГПК України, строк для подання відзиву на позов продовжити на 5 днів з дня закінчення строку дії карантину. В разі подання відповіді, надати суду докази її направлення відповідачам.

5. Встановити відповідачу строк для подачі заперечень на відповідь на відзив в порядку ст.167 ГПК України - 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, та, з урахуванням ст.4 Прикінцевих положень ГПК України, строк для подання відзиву на позов продовжити на 5 днів з дня закінчення строку дії карантину. В разі подання заперечень, надати суду докази їх направлення позивачу.

6. Звернути увагу учасників справи, що подання доказів у справі здійснюється учасниками справи на стадії підготовчого провадження. Згідно з ч.2 ст.207 ГПК України, заяви та клопотання, які без поважних причин не будуть подані в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, будуть залишені судом без розгляду.

7. З метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом "COVID-19 суд рекомендує учасникам процесу та іншим особам:

- всі необхідні документи (заяви, клопотання, пояснення тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, або через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабкість, кашель, задуха, утруднення дихання, підвищену температуру тощо, особливо за ознак гострих респіраторних захворювань);

- подавати до суду: заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними матеріалами справи; пропозиції щодо можливості закриття підготовчого провадження у справі без участі сторін; письмові обґрунтування своєї позиції, тощо.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 16.04.2020 р.

Суддя К.В. Аріт