ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"14" квітня 2020 р. м ХарківСправа № 922/1101/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Комерційне підприємство «Постачальник», м. Харків,

до Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство», м. Мерефа,

про зобов`язання передати майно за актом приймання-передачі,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «Комерційне підприємство «Постачальник», звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача, Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство», про зобов`язання передати державне окреме індивідуально визначене майно група інвентарних об`єктів загальною площею 405,50 кв. м. (перелік майна, його інвентарні номера, літери та площі, зазначені позивачем в прохальній частині позовної заяви), розташованих за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Безлюдівка, вулиця Нагірна, 59, за актом приймання передавання від 30 січня 2020 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Частиною першою статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному випадку, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру - зобов`язати передати державне окреме індивідуально визначене майно група інвентарних об`єктів загальною площею 405,50 кв. м. (перелік майна, його інвентарні номера, літери та площі, зазначені позивачем в прохальній частині позовної заяви), розташованих за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Безлюдівка, вулиця Нагірна, 59, за актом приймання передавання від 30 січня 2020 року. Отже, позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Однак, позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі, клопотань про відстрочення або розстрочення сплати судового збору матеріали позовної зави також не містять, як не містять і документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Поміж зазначеного, подана позивачем позовна заява також не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, що чітко передбачено (таке застереження) приписами пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статей 164, 174 Господарського процесуального кодексу України щодо форми та змісту заяви по суті справи (позовної заяви).

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статті 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам статі 162 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви, позивачу необхідно надати суду відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви; та докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджували підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.+

Крім зазначеного, суд зазначає, що в позовній заяві позивач визначив суб`єктне коло учасників процесу по даній господарській справі, зокрема, визначив третью особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Регіональне відділення Фонду державного майна України по Харківській, Донецькій та Луганській областях.

Тобто, позивач, в позовній заяві, реалізуючи право, надане статтями 42 та 50 Господарського процесуального кодексу України, заявив письмове клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову в даній господарській справі. Суд, вирішить долю даного клопотання, після усунення позивачем вище вказаних недолів позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 116, 162, 164, 174, 232-236, ч. 3 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Комерційне підприємство «Постачальник» без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з дня закінчення події, яка повинна неминуче настати (закінчення карантину), шляхом надання до суду:

- відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі або документів, які підтверджют підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 14 квітня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

№ 922/1101/20