УХВАЛА

23 квітня 2020 року

м. Київ

Справа № 916/1423/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Малашенкової Т.М. (головуючий), Бенедисюка І.М., Селіваненка В.П.,

розглянувши клопотання Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" (далі - Підприємство, адміністрація Одеського морського порту, скаржник)

про проведення судового засідання в режимі відеоконференції

за касаційною скаргою адміністрації Одеського морського порту

на рішення Господарського суду Одеської області від 15.10.2019 та

постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2020

у справі № 916/1423/18

за позовом адміністрації Одеського морського порту

до Одеської митниці ДФС

про зобов`язання укласти договір,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Регіонального відділення Фонду державного майна України по Одеській області,

ВСТАНОВИВ:

Адміністрація Одеського морського порту 12.03.2020 (згідно з відмітками кур`єрської служби) звернулася до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 15.10.2019 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2020 (дата виготовлення повного тексту постанови 28.02.2020) у справі № 916/1423/18, ухвалити нове рішення суду, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2020 у справі № 916/1423/18 визначено склад колегії суддів: Малашенкова Т.М. (головуючий суддя), судді: Бенедисюк І.М., Булгакова І.В.

Верховний Суд ухвалою від 02.04.2020: відкрив касаційне провадження у справі № 916/1423/18 за касаційною скаргою адміністрації Одеського морського порту на рішення Господарського суду Одеської області від 15.10.2019 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.02.2020; призначив розгляд касаційної скарги у засіданні Верховного Суду Касаційного господарського суду на 30 квітня 2020 року о 14 год. 20 хв.

Від адміністрації Одеського морського порту 22.04.2020 на адресу Верховного Суду Касаційного господарського суду надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 23.04.2020 № 29.3-02/681 у зв`язку з перебуванням судді Булгакової І.В. у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 916/1423/18, відповідно до якого визначено склад колегії суддів: Малашенкова Т.М. (головуючий), Бенедисюк І.М., Селіваненко В.П.

Дослідивши подане клопотання адміністрації Одеського морського порту про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду подане клопотання з огляду на таке.

Положеннями статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до частини третьої статті 3 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 56 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною четвертою статті 1312 Конституції України, в редакції, яка набрала чинності з 30.09.2016 відповідно до Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Водночас, Суд звертає увагу, що 29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 № 390-IX.

Відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України (із змінами, внесеними згідно із Законом України від 18.12.2019 №390-IX) юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У порядку самопредставництва адміністрацію Одеського морського порту відповідно до її компетенції може представляти за посадою його керівник або інша уповноважена особа, повноваження якої підтверджуються відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України, зокрема законом, статутом, положенням, трудовим договором (контрактом).

Крім того, частиною першою статті 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (частина друга статті 16 ГПК України).

Відповідно до частин четвертої та дев`ятої статті 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Згідно з частиною третьою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як представника в господарському судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги відповідно до частини першої статті 26 вказаного Закону, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відтак, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва адміністрації Одеського морського порту як у порядку самопредставництва - керівником або іншою уповноваженою особою, повноваження якої підтверджуються належним чином, так і особами як представниками (адвокатами), що узгоджується з наведеними вище положеннями Конституції України.

Верховний Суд звертає увагу на те, що підписання та/або подання заяв, клопотань, скарг є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Клопотання адміністрації Одеського морського порту про проведення судового засідання в режимі відеоконференції підписано юрисконсультом відділу правової та претензійно-позовної роботи Одеської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" Бернатович О.О., на підтвердження повноважень якої до суду разом з клопотанням подано: копію наказу про прийом на роботу від 19.10.2017 № 330К; копію наказу від 28.12.2016 № 1153 про затвердження посадової інструкції юрисконсульта відділу правової та претензійної роботи; копію наказу від 28.12.2016 № 1151 про затвердження положення про юридичну службу та посадової інструкції заступника начальника юридичної служби; копію наказу від 28.12.2016 № 1152 про затвердження положення про відділ правової та претензійно-позовної роботи.

Дослідивши, подані на підтвердження повноважень щодо самопредставництва адміністрації Одеського морського порту - юрисконсульта Бернатович О.О., Верховний Суд встановив, що відповідно до посадової інструкції юрисконсульта, затвердженої наказом начальника ОФ ДП «АМПУ» від 28.12.2016 № 1153, до обов`язків юрисконсульта входить, зокрема, здійснення захисту інтересів філії та підприємства у судах та інших органах (пункт 3.15). Проте, відповідно до пункту 4.4 названої інструкції юрисконсульт має право захищати інтереси філії у державних органах, установах, організаціях та органах судової влади за дорученням начальника відділу, начальника юридичної служби, начальника філії.

Натомість до матеріалів клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не додано жодного документи з яких би вбачалось, що представлення інтересів відбувається в межах самопредставництва, що позбавляє суд можливості перевірити повноваження юрисконсульта Бернатович О.О. щодо представництва позивача в порядку самопредставництва юридичної особи.

Відтак, юрисконсульт відділу правової та претензійно-позовної роботи за даних конкретних обставин (враховуючи відсутність доказів щодо підтвердження повноважень в межах самопредставництва) не має право здійснювати представлення інтересів в суді в межах самопредставництва юридичної особи, з яким він перебуває у трудових відносинах.

Документів, які б підтверджували правовий статус Бернатович О.О. як адвоката та надання нею професійної правничої допомоги позивачу до клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції також не додано.

Таким чином адміністрацією Одеського морського порту не дотримано вимог ГПК України щодо надання належних доказів, які б підтверджували, що Бернатович О.О. уповноважена представляти інтереси адміністрації Одеського морського порту як представник (адвокат) або в порядку самопредставництва, що є підставою для залишення клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції без розгляду.

Водночас, Верховний Суд наголошує на тому, що заявник не позбавлений права та можливості звернутися до Касаційного господарського суду з відповідним клопотанням повторно, з поданням доказів на підтвердження повноваження підписанта такого клопотання на представництво позивача у суді.

Крім того, з урахуванням епідеміологічної ситуації в Україні, Верховний Суд нагадує, що клопотання сторін можуть бути направлені до суду, зокрема, на електронну адресу Верховного Суду. Проте, Верховний Суд звертає увагу на те, що надіслані клопотання має містити кваліфікований електронний підпис особи, яка підписує таке клопотання, з огляду на таке.

Частина друга статті 170 ГПК України визначає, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги». Водночас Господарським процесуальним кодексом України передбачена можливість подання процесуальних, інших документів виключно з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису. Частина четверта статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачає, що саме кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису. Вказаний Закон визначає кваліфікований електронний підпис як удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, який видається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг, засвідчувальним центром або центральним засвідчувальним органом і відповідає вимогам цього Закону.

Таким чином процесуальні та інші документи, які подаються до Касаційного господарського суду шляхом їх направлення на електронну адресу суду, долучаються до матеріалів справи та розглядаються судом, у разі їх підписання уповноваженою особою з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

На підставі викладеного та керуючись статтями 123, 234 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі відокремленого підрозділу - Одеської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" про проведення судового засідання в режимі відеоконференції залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Малашенкова

Суддя І. Бенедисюк

Суддя В. Селіваненко