УХВАЛА

про виправлення описки

м. Київ

27.04.2020Справа № 910/17622/19

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло"

до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Уніка"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Склянний Альянс"

про стягнення грошових коштів

Суддя Котков О.В.

Без виклику учасників судового процесу.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19 призначено судову пожежно-технічну експертизу, проведення якої доручено Харківському науково - дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, оплату витрат по проведенню судової пожежно-технічної експертизи покладено порівну на Товариство з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло" та Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Уніка" та зупинено провадження у справі на час проведення судової пожежно-технічної експертизи.

25.03.2020 року на електронну адресу Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло" надійшла заява № 48/4 від 23.03.2020 року, згідно якої заявник просить виправити описку, допущену в описовій частині ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19, яка полягає в невірному зазначенні назви експертизи та покладенні витрат за її проведення на відповідача в повному обсязі.

У зв`язку з перебуванням судді Коткова О.В. у період з 23.03.2020 року по 24.04.2020 року у відпустці, суд розглядає дану заяву у перший робочий день після виходу з відпустки - 27.04.2020 року.

Розглянувши подану заяву та дослідивши текст ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19, судом встановлено, що в описовій частині ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19 судом помилково було вказано «Витрати по оплаті судової автотоварознавчої експертизи покладаються на відповідача, як особу, якою заявлено клопотання про призначення експертизи», в той час як слід було вказати «Оплату витрат по проведенню судової пожежно-технічної експертизи покласти порівну на Товариство з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло" та Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Уніка", відповідно до рахунків, виставлених Харківським науково - дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, докази чого надати у судове засідання, що буде призначене після проведення експертизи.».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 року у справі № 925/1076/16 наголосив, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи викладене, допущена в описовій частині ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19 описка, яка не змінює змісту вказаного судового рішення та не зачіпає його суті, підлягає виправленню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Заяву № 48/4 від 23.03.2020 року Товариства з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло" у справі № 910/17622/19 - задовольнити.

2. Виправити описку, допущену в описовій частині ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19 щодо зазначення назви експертизи та покладення витрат за її проведення, а саме слід читати: «Оплату витрат по проведенню судової пожежно-технічної експертизи покласти порівну на Товариство з обмеженою відповідальністю "Вільногірське скло" та Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Уніка", відповідно до рахунків, виставлених Харківським науково - дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, докази чого надати у судове засідання, що буде призначене після проведення експертизи.», замість «Витрати по оплаті судової автотоварознавчої експертизи покладаються на відповідача, як особу, якою заявлено клопотання про призначення експертизи», в той час як слід було вказати.

3. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19 залишити без змін.

4. Дану ухвалу вважати невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 року у справі № 910/17622/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 27 квітня 2020 року.

Суддя О.В. Котков