УХВАЛА

м. Київ

14.04.2020 Справа № 910/568/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю. за участі секретаря

судового засідання Максимець В.О., розглянувши

заяву Міжнародного благодійного фонду «Сприяння розвитку танцювального спорту

в Україні» про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

у справі № 910/568/19

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київський завод "Радар"

до Міжнародного благодійного фонду "Сприяння розвитку танцювального спорту в

Україні"

про розірвання договору оренди, виселення та стягнення 120 264,75 грн.,

за участі представників згідно протоколу судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/568/19 за позовом Публічного акціонерного товариства "Київський завод "Радар" до Міжнародного благодійного фонду "Сприяння розвитку танцювального спорту в Україні" про розірвання договору оренди від 24.03.2014, виселення, зобов`язання звільнити нежитлові приміщення п`ятого поверху, загальною площею 403, 70 кв.м., що розташовані в нежилому будинку загальною площею 8 376, 10 кв.м., розміщеному за адресою місто Київ, вулиця Тельмана (Німецька), 1 (літера А), корпус 24, що перебуває на балансі позивача та стягнення 120 264, 75 грн., у тому числі 110 719, 53 коп. - основного боргу, 4 009, 24 коп. - пені та 5 535, 98 грн. - штрафу.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.03.2019, залишеним без змін постановами Північного апеляційного господарського суду та Верховного суду, позов задоволено повністю.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 28.02.2020 надійшла заява Міжнародного благодійного фонду «Сприяння розвитку танцювального спорту в Україні» про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.03.2020 заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано заявнику строк для усунення встановлених недоліків даної заяви.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 16.03.2020 представник Міжнародного благодійного фонду «Сприяння розвитку танцювального спорту в Україні» подав належним чином завірені копії документів, які додаються до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.03.2020 розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами призначено на 14.04.2020.

У судове засідання 14.04.2020 сторони не з`явились, своїх уповноважених представників не направили, про місце, дату і час судового засідання повідомлялись належним чином.

Відповідно до частин першої та другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Приймаючи рішення про задоволення позову у даній справі суд виходив з того, що відповідач в порушення умов договору оренди від 24.03.2014 у повному обсязі за період з вересня 2018 року по грудень 2018 року не сплатив орендну плату, у зв`язку з чим виникла основна заборгованість в розмірі 110 719, 53 грн. Внаслідок встановлення порушення відповідачем зобов`язання щодо своєчасної та належної сплати орендних платежів судами також задоволено позовні вимоги про стягнення з відповідача 4 009, 24 грн. пені, 5 535, 98 грн. штрафу та позовні вимоги про розірвання договору оренди від 24.03.2014 і виселення відповідача з орендованого приміщення.

Подана заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами обґрунтована тим, що після винесення рішення у даній справі заявник встановив, що на підтвердження відсутності заборгованості відповідача перед позивачем, 10.01.2019 сторонами було укладено акт звірки взаємних розрахунків, що не було встановлено судами та не було відомо заявнику, на час розгляду справи № 910/568/19.

У наданому заявником акті звірки взаєморозрахунків зазначено, що у відповідача на 10.01.2019 відсутня заборгованість перед позивачем за період серпень 2018 - січень 2019.

Відповідно до вимог чинного законодавства акт звірки розрахунків у сфері бухгалтерського обліку та фінансової звітності не є зведеним обліковим документом, а є лише технічним (фіксуючим) документом, за яким бухгалтерії підприємств звіряють бухгалтерський облік операцій. Акт відображає стан заборгованості та в окремих випадках - рух коштів у бухгалтерському обліку підприємств та має інформаційний характер, тобто має статус документа, який підтверджує тотожність ведення бухгалтерського обліку спірних господарських операцій обома сторонами спірних правовідносин. Сам по собі акт звірки розрахунків не є належним доказом факту здійснення будь-яких господарських операцій: поставки, надання послуг тощо, оскільки не є первинним бухгалтерським обліковим документом.

Разом з цим, акт звірки може вважатися доказом у справі в підтвердження певних обставин, зокрема в підтвердження наявності заборгованості суб`єкта господарювання, її розміру, визнання боржником такої заборгованості тощо. Однак, за умови, що інформація, відображена в акті підтверджена первинними документами та акт містить підписи уповноважених на його підписання сторонами осіб. Як правило, акти звірок розрахунків (чи заборгованості) складаються та підписуються бухгалтерами контрагентів і підтверджують остаточні розрахунки сторін на певну дату. Відсутність в акті звірки підписів перших керівників сторін або інших уповноважених осіб, які мають право представляти інтереси сторін, у тому числі здійснювати дії, направлені на визнання заборгованості підприємства перед іншими суб`єктами господарювання, означає відсутність в акті звірки юридичної сили документа, яким суб`єкт господарської діяльності визнає суму заборгованості.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що наданий заявником акт звірки взаєморозрахунків не містить відомостей про осіб, які його підписали, відображені в ньому відомості про відсутність у відповідача перед позивачем заборгованості за період серпень 2018 - січень 2019 не підтверджуються іншими наявними в матеріалах справи належними та допустимими доказами, зокрема первинними документами та доказами сплати орендних платежів, тобто даний акт є єдиним доказом у справі на підтвердження факту відсутності у відповідача заборгованості.

Також, у даному акті звірки взаєморозрахунків не зазначено, що у відповідача відсутня заборгованість перед позивачем саме за договором оренди від 24.03.2014.

З огляду на наведене, наданий заявником акт звірки взаєморозрахунків не має істотного значення при прийнятті судового рішення у даній справі.

До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Виходячи з наведеного, судом встановлено факт недоведеності заявником існування нововиявлених обставин у даній справі, відповідно, відсутні правові підстави для скасування чи зміни судового рішення у справі.

Керуючись статтями 234, 235, 320, 325 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Міжнародного благодійного фонду «Сприяння розвитку танцювального спорту в Україні» про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 12.03.2019 у справі № 910/568/19 за нововиявленими обставинами відмовити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.03.2019 у справі № 910/568/19 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбаченому розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.Ю.Кирилюк