ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" квітня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/643/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Публічного акціонерного товариства "Енергомашспецсталь", м.Краматорськ Донецької області
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Метлом", м.Харків
про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Енергомашспецсталь" (надалі - позивач) звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Метлом" (надалі - відповідач) про визнання недійсним договору поставки №09/11 ЕМСС від 09.11.2017.

На підтвердження позовних вимог позивач посилається на те, що укладений між сторонами договір поставки №09/11 ЕМСС від 09.11.2017 є фіктивним, а тому має бути визнаний недійсним на підставі статті 234 ЦК України.

Ухвалою від 23.03.2020 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.04.2020.

Між тим, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами внесеними згідно з Постановами КМ № 215 від 16.03.2020, № 239 від 25.03.2020, № 241 від 29.03.2020, № 242 від 20.03.2020, № 255 від 02.04.2020, № 262 від 08.04.2020) відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020р. з 12 березня до 24 квітня 2020 року на усій території України запроваджено карантин.

Даною постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 до 24 квітня 2020 р. заборонено: регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжобласному сполученні, крім перевезення: легковими автомобілями; службовими та/або орендованими автомобільними транспортними засобами підприємств, закладів та установ за умови забезпечення водіїв та пасажирів під час таких перевезень засобами індивідуального захисту в межах кількості місць для сидіння і виключно за маршрутами руху, погодженими з органами Національної поліції, а також дотримання відповідних санітарних та протиепідемічних заходів; в одному міському електричному (трамвай, тролейбус) та автомобільному транспортному засобі, що здійснює регулярні пасажирські перевезення на міських маршрутах, кількості пасажирів, яка одночасно не перевищує половини кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу та визначених у реєстраційних документах, за умови перевезення людей у засобах індивідуального захисту, а також дотримання відповідних санітарних та протиепідемічних заходів, крім перевезень автомобільними транспортними засобами, передбаченими в абзаці четвертому цього підпункту; в одному транспортному засобі та автобусах, які виконують регулярні пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі, кількості пасажирів, яка одночасно не перевищує половини кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу та визначених у реєстраційних документах, за умови перевезення людей у засобах індивідуального захисту, а також дотримання відповідних санітарних та протиепідемічних заходів; заїзд на територію автостанцій автобусів, які здійснюють перевезення пасажирів у приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжобласному сполученні, та реалізацію власниками автостанцій квитків автомобільним перевізникам, які виконують такі перевезення.

Також заборонено з 17 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. перевезення пасажирів метрополітенами мм. Києва, Харкова і Дніпра відповідно до рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 16 березня 2020 р., а з 12 год. 00хв. 18 березня 2020 р. до 24 квітня 2020р. заборонено перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому). Дозволяється здійснення акціонерним товариством "Українська залізниця" окремих пасажирських рейсів у внутрішньому залізничному сполученні, рішення щодо яких приймається в кожному окремому випадку за погодженням з Міністерством інфраструктури та Міністерством охорони здоров`я, а також окремих пасажирських рейсів у міжнародному залізничному сполученні, рішення щодо яких приймається в кожному окремому випадку за погодженням з Міністерством інфраструктури, Міністерством закордонних справ та Адміністрацією Державної прикордонної служби.

Розгляд даної справи здійснюється у загальному позовному провадженні з повідомленням учасників справи, а тому можливість забезпечення реалізації ними своїх процесуальних прав, пов`язаних, зокрема, з участю у засіданні, дослідженням наявних у сторін оригіналів документів, ознайомленням з матеріалами справи, є обмеженою в контексті запроваджених заходів запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19 (обмеження щодо пересування громадського транспорту та міжміського сполучення тощо).

Враховуючи викладене, з метою надання можливості учасникам справи скористатися своїми процесуальними правами, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, а також зважаючи на приписи постанови КМУ від 11.03.2020 №211 з відповідними змінами та рішення Ради суддів України від 16.03.2020, господарський суд вважає за доцільне відкласти підготовче засідання на іншу дату.

За змістом статей 183, 202, 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання (розгляд справи у судовому засіданні) в межах встановленого цим Кодексом строку.

При цьому суд враховує, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст. 113 ГПК України).

Так, статтею 42 ГПК України визначено, що учасники справи мають право: 1)ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно зі статтею 46 ГПК України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Статтею 177 ГПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до статті 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Статтею 182 ГПК України передбачено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

При цьому, частиною 3 статті 177 ГПК України визначено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно зі статтею 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Відповідно до статті 195 ГПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Вищенаведене свідчить про нерозривний зв`язок між підготовчим провадженням, метою якого є створення належних умов для забезпечення учасникам справи можливості скористатися своїми процесуальними правами для відстоювання своїх прав та інтересів у господарському спорі, з наступною стадією позовного провадження - судовим розглядом по суті.

Однак, як зазначалося вище, через введення на території України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи є суттєво обмеженими у можливості реалізації своїх прав та виконання обов`язків, що безпосередньо впливає на процес підготовки справи до судового розгляду по суті.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" у Господарському процесуальному кодексі України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., N 48, ст.436) розділ X "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Слід наголосити, що відповідно до вимог статті 46 ГПК України зміна предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог можуть бути здійснені лише під час підготовчого провадження.

Таким чином, продовження процесуальних строків здійснення цих дій фактично продовжує і строк проведення підготовчого провадження, яке є нерозривною частиною судового розгляду справ у загальному позовному провадженні.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У зв`язку з викладеним, суд визначить дату і час наступного засідання після закінчення дії карантину, введеного постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020, про що сторони будуть сповіщені додатково в установленому ГПК України порядку.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З огляду на необхідність надання учасникам справи можливості належним чином реалізувати свої процесуальні права для забезпечення повного, всебічного та об`єктивного дослідження фактичних обставин справи, суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

Керуючись статтями 177, 183, 202, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

Підготовче засідання відкласти.

Визначити дату і час наступного засідання після закінчення дії карантину, введеного постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами), та повідомити учасників справи додатково в установленому Господарським процесуальним кодексом України порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 17.04.2020.

Суддя М.В. Калантай