номер провадження справи 28/10/18-27/55/19
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09.04.2020 Справа № 908/220/18

м.Запоріжжя Запорізької області

Суддя Дроздова С.С., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 02.03.2020 р. по справі № 908/220/18

за позовом: Заступника прокурора Запорізької області (69057 м. Запоріжжя, вул. Матросова, буд. 29-а) в інтересах держави, в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах - Запорізької міської ради (69105, місто Запоріжжя, пр. Соборний, 206)

до відповідача Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" (69014 м. Запоріжжя, вул. Олексія Поради, 44)

про стягнення 19 627 939 грн. 50 коп.

Без участі представників сторін

В С Т А Н О В И В:

16.03.2020 р. до Господарського суду Запорізької області від Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" надійшла заява № 14/607 від 12.03.2020 р. (вх. № 115/08-12/20 від 16.03.2020 р.) про розстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 02.03.2020 р. у справі № 908/220/18 строком на один рік, шляхом сплати боргу наступним чином:

березень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

квітень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

травень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

червень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

липень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

серпень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

вересень 2020 р.- 1 635 661,62 грн.

жовтень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

листопад 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

грудень 2020 р. - 1 635 661,62 грн.

січень 2021 р. - 1 635 661,62 грн.

лютий 2021 р. - 1 635 661,68 грн.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.03.2020 р., заяву передано на розгляд судді Дроздовій С.С.

Ухвалою суду від 17.03.2020 р. заяву Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 02.03.2020 р. у справі № 908/220/18 залишено без руху.

25.03.2020 р. від позивача Запорізької міської ради на адресу господарського суду надійшла заява б/н від 20.03.2020 р. (вх. № 6329/08-08/20 від 25.03.2020 р.), позивач просить суд розстрочити ПрАТ "Запорізький абразивний комбінат" виконання рішення суду на користь Запорізької міської ради у справі № 908/220/18 строком на шість місяців згідно з графіком погашення боргових зобов`язань на загальну суму 19 627 939 грн. 50 коп., а саме:

Квітень 2020 - 5 000 000,00 грн.

Травень 2020 - 2 925 587,90 грн.

Червень 2020 - 2 925 587,90 грн.

Липень 2020 - 2 925 587,90 грн.

Серпень 2020 - 2 925 587,90 грн.

Вересень 2020 - 2 925 587,90 грн., та вжити заходів щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ПрАТ "Запорізькій абразивний комбінат" в частині, що відповідає сумі, яка підлягає стягненню за рішенням Господарського суду Запорізької області у справі № 908/220/18, а саме 19 627 939 грн. 50 коп.

25.03.2020 р. на адресу суду від Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" надійшли докази усунення недоліків позовної заяви, на виконання вимог ухвали суду від 17.03.2020 р. (вх. № 6307/08-08/20 від 26.03.2020 р.)

Ухвалою суду від 30.03.2020 р. заяву прийнято до розгляду, судове засідання призначено на 09 квітня 2020 р.

09.04.2020 р. до Господарського суду Запорізької області з`явились представник заявника - Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" та прокурор, проте судове засідання за участю представників не було проведено, через запровадження в країні карантину.

Представник заявника надав через канцелярію Господарського суду пояснення № 14/909 від 08.04.2020 р. (вх. № 7264/08-08/20 від 09.04.2020 р.) на заяву позивача від 20.03.2020 р., з яких вбачається, що заявник підтримує вимоги в повному обсязі на умовах викладених в заяві, а також відмовити у застосуванні заходів, щодо забезпечення позову, шляхом накладення арешту на майно.

Прокурор надав до канцелярії суду пояснення № 05/4-1734-18 від 08.04.2020 р. (вх. № 7261/08-08/20 від 09.04.2020 р.) на заяву Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат". Зазначив, що враховуючи, що боржником вжито заходів до часткового погашення заборгованості за рішенням суду у даній справі в розмірі 1 635 661 грн. 62 коп. у прокуратури відсутні заперечення щодо задоволення вказаної заяви.

Суд дійшов висновку про повернення заяви Запорізької міської ради про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ПрАТ "Запорізькій абразивний комбінат" в частині, що відповідає сумі, яка підлягає стягненню за рішенням Господарського суду Запорізької області у справі № 908/220/18, а саме 19 627 939 грн. 50 коп., на підставі наступного.

Відповідно до ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 ГПК України, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Статтею 139 ГПК України визначено зміст і форму заяви про забезпечення позову. Так, відповідно до частини п`ятої вказаної статті до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка оплати судового збору за звернення до господарського суду із заявою про забезпечення позову становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2020 прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 102 грн. 00 коп.

Таким чином, при зверненні з заявою про забезпечення позову до суду заявником мав бути оплачений судовий збір у розмірі 1051 грн. 00 коп.

Заявником не сплачено та не надано доказів сплати судового збору за звернення з вказаною заявою в розмірі 1 051 грн. 00 коп.

Таким чином, вимоги ч. 5 ст. 139 ГПК України заявником не дотримано.

Згідно з ч. 7 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Втім, враховуючи, що заяву про забезпечення позову викладено заявником безпосередньо у заяві щодо розстрочення виконання рішення суду, фактично (на паперовому носії), така заява повернута бути не може.

За приписами ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання содового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Проте, постановою Верховної ради України № 54-ІХ від 30.03.2020 р. «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короно вірусної хвороби (COVID-19), внесено зміни до деяких законодавчих актів України, в тому числі п.п 3 п. 11 постановлено у Господарському процесуальному кодексі України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., №48, ст. 436 розділ X «Прикінцеві положення» доповнити пунктом 4 такого змісту:

« 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Крім того, суд звертає увагу сторін, що Кабінетом Міністрів України 11.03.2020 р. було прийнято Постанову № 211 «Про запобігання поширенню на території України короновірусу COVID-19» (зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215) якою було установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 року на всій території України карантин через спалах у світі короновірусу та визначено заборонні (обмежувальні) заходи, а листом Голови Ради суддів України від 16.03.2020 №9рс-186/20 встановлено особливий режим роботи судів України та надано рекомендації громадянам та іншим особам в т.ч. з проханням до учасників процесів в період дії карантину, запровадженого на виконання вимог Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 (зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215), утриматися від участі у судових засіданнях, а також утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 239 внесено зміни до деяких актів Кабінету Міністрів України утому числі і до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" подовжено карантин до 24 квітня 2020 року.

Крім того, на території держави введені тимчасові заборони (обмеження), в т.ч. заборони регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні, перевезення пасажирів метрополітенами м. Києва, Харкова і Дніпра відповідно до рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 16 березня 2020 р. та перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому), та з метою дотримання (виконання) вимог Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)», Постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України короновіросу COVID-19» (зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №215).

Згідно Указу Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19: 1, на всій території України установлено карантин.

У зв`язку з чим, Рада суддів України звернулась до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін. Також Рада суддів України просить громадян утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання (заява Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів від 11.03.2020 р.).

Крім того, Рада суддів України рекомендувала у період з 16 березня до 3 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами (Лист Ради суддів України від 16.03.2020 року, адресований Верховному Суду, Вищому антикорупційному суду, місцевим та апеляційним судам (http://rsu.gov.ua/uploads/news/no9rs-18620-vid-16032020-verhovn-92b86c6546.pdf)).

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоровґя, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини с головним обов`язком держави.

Україна є членом Всесвітньої організації охорони здоров`я - спеціалізованої установи ООН, яка 12.03.2020 року оголосила про початок пандемії COVID-19 (http://www.euro.who.int/ru/health-topics/health-emergencies/coronavirus-covid-19/news/news/2020/3/who-announces-covid-19-outbreak-a-pandemic).

Статтею 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що карантин встановлюється та скасовується Кабінетом Міністрів України.

Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності.

У рішенні Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.2020 "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", введеному в дію Указом Президента України від 13.03.2020 №87, констатовано, що епідемічна ситуація в Україні у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, набула надзвичайно загрозливого характеру.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 17.03.2020, серед інших заходів передбачено адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення карантину, правил та норм, встановлених для запобігання епідемічним та іншим інфекційним захворюванням і боротьби з ними.

Статтею 50 Конституції України закріплено право кожного громадянина України на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Здійснення правосуддя суддями у відкритих судових засіданнях з безпосередньою участю сторін процесу в умовах оголошення Кабінетом Міністрів України карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, створює загрозу для життя та здоров`я суддів і учасників судових засідань.

Водночас, згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Складовою принципу верховенства права є право на звернення до суду, що передбачено статтею 55 Конституції України та розвинуто статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року як право на справедливий суд. Статтею 64 Конституції передбачено, що права і свободи людини та громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. У Конституції наголошується, що право на справедливий суд не може бути обмежене в умовах воєнного та надзвичайного стану.

З огляду на викладене, право на справедливий суд не може бути обмежене, проте при встановленні справедливого балансу між правом особи на безпечне для життя і здоров`я довкілля та правом на справедливий суд переважає природне право осіб на життя та безпечне довкілля, обов`язок щодо забезпечення якого покладено на державу Україна.

Аналогічної позиції дотримується і Вища рада правосуддя в публічному зверненні до Президента України та Верховної Ради України щодо забезпечення доступу громадян до правосуддя в умовах карантину від 26 березня 2020 року.

Враховуючи введення в Україні з 12.03.2020 р. по 24.04.2020 р. карантину через спалах у світі коронавірусу та з метою забезпечення безпеки учасників справи, що у даному випадку має пріоритет у порівнянні із проведенням судового засідання у справі, суд вважає за необхідне відкласти судове засідання у справі на іншу дату, визначення якої буде здійснено додатково при усуненні обставин, які спричинили введення в Україні карантину.

При цьому, дата судового засідання наразі судом не визначається, про дату та час наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені додатково після відміни обмежувальних протиепідемічних заходів.

Разом з цим, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В поняття "розумний строк" розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч. 2 ст. 3 ГПК України.

Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997 передбачено, що дана Конвенція та Протоколи до неї № 2, 4, 7, 11 є частиною національного законодавства України.

Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.

Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи/заяви має формувати суд, який розглядає справу/заяву. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, розгляду заяви, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ст. 2 ГПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

За змістом ч. 2 ст. 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

За вказаних обставин, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду скарги у справі, враховуючі, поважність причин, з метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19, для убереження від ризику життя та здоров`я людей, зокрема представників учасників справи та працівників суду, а також враховуючи, що встановлений строк розгляду скарги у справі спливає у період дії карантину, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду заяви у справі поза межами строків, встановлених нормами ГПК України, згідно з положеннями Конвенції про захист прав людини і основних свобод та конституційних засад, та відкласти судове засідання на час запровадження карантину. Про дату, час та місце розгляду заяви у справі учасників справи буде повідомлено додатково.

Керуючись ст.ст. 42, 46, 136-140, 234, 235, 339-342 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Запорізької міської ради б/н від 20.03.2020 р. про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ПрАТ "Запорізькій абразивний комбінат" в частині, що відповідає сумі, яка підлягає стягненню за рішенням Господарського суду Запорізької області у справі № 908/220/18, а саме 19 627 939 грн. 50 коп. повернути заявнику.

2. Продовжити строк розгляду Приватного акціонерного товариства "Запорізький абразивний комбінат" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 02.03.2020 р. по справі № 908/220/18 відповідно до Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

3. Відкласти судове засідання до скасування карантину.

4. Про дату, час та місце проведення судового засідання сторін повідомити додатково.

5. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

6. Рекомендувати учасникам справи ознайомлення з матеріалами справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну адресу, зазначену у відповідній заяві, яку подавати через дистанційні засоби зв`язку.

7. Копію ухвали направити учасникам справи.

В господарському суді Запорізької області впроваджено роботу підсистеми "Електронний суд" модуля "Автоматизований розподіл" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, функціонування якої передбачено з ст. 6 ГПК України, що забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу.

Відповідно до змісту ч.ч. 6, 8 ст. 6 ГПК України реєстрація офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі є обов`язковою для адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, державних органів, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в системі в добровільному порядку. Реєстрація в системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Із відеоінструкцією щодо реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі можна ознайомитися на сайті судової влади України за посиланням: https://zp.arbitr.gov.ua/sud5009/pres-centr/news/548658/.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

В частині повернення заяви Запорізької міської ради про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ПрАТ "Запорізькій абразивний комбінат" в частині, що відповідає сумі, яка підлягає стягненню за рішенням Господарського суду Запорізької області у справі № 908/220/18, а саме 19 627 939 грн. 50 коп. - відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України, ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та може бути оскаржена в апеляційному порядку згідно зі ст.ст. 255, 256 ГПК України.

Повний текст ухвали буде розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст ухвали складено та підписано - 13.04.2020.

Суддя С.С. Дроздова