ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

14 квітня 2020 року Справа № 915/385/20

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Семенчук Н.О., розглянувши матеріали

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Корабел, 54008, м.Миколаїв, вул. 6 Слобідська, 81

до відповідача: Миколаївської міської ради, 54001, м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20

про: визнання додаткової угоди укладеною

02.04.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Корабел звернулась до господарського суду Миколаївської області із позовом №32/2 від 30.03.2020 до Миколаївської міської ради про визнання додаткової угоди про поновлення договору оренди землі, який зареєстровано у Миколаївській міській раді 20.09.2012 за №8994 та в Управлінні Держкомзему у м.Миколаїв, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 20.09.2012 №01252, укладеною в редакції зазначеній в прохальній частині позовної заяви.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що між Миколаївської міською радою, як орендодавцем та госпрозрахунковим підприємством" громадського об`єднання Баскетбольному клубу "Корабел, як орендарем, на підставі рішення міськради від 21.08.2012 № 19/41, укладено договір оренди землі, який зареєстровано у Миколаївській міській раді 20.09.2012 за № 8994 та в управлінні Держкомзєму у м. Миколаїв, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 20.09.2012 №01252, строком 7 років з дати його реєстрації (тобто з 20.09.2012 до 20.09.2019), земельної ділянки загальною площею 9897 кв.м для завершення будівництва першої черги комплексної житлової забудови по вул. Комсомольській (6 Слобідська), 81/Заводський район/, у тому числі земельна ділянка № 1 площею 8829 кв.м та земельна ділянка № 2 площею 1068 кв.м (кадастрові номери :03:006:0049 та :03:006:0047 (далі також - Договір оренди). Госпрозрахункове підприємство Громадського об`єднання баскетбольний клуб "КОРАБЕЛ" реорганізовано в Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна Компанія "КОРАБЕЛ"", ідентифікаційний код юридичної особи - 25380676. Орендар-позивач 21.01.2019, у строк встановлений Договором оренди та законом, подав до Миколаївської міської ради через Центр надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради заяву № 000034 про поновлення договору оренди спірної земельної ділянки. Однак, до цього часу відповіді щодо результатів розгляду звернення позивача від 21.01.2019 про поновлення договору оренди землі від 20.09.2012 №8994, не отримано, рішення відповідача про поновлення або відмову у поновлені договору оренди не прийнято, додаткова угода уповноваженою особою не підписана. Орендар продовжує користуватися орендованою земельною ділянкою після закінчення строку дії договору оренди землі від 20.09.2012 № 8994 та виконувати умови цього договору, у тому числі щодо орендної плати, що підтверджується копіями банківських виписок про сплату орендних платежів. Оскільки Миколаївська міська рада протягом одного місяця після закінчення строку договору оренди від 20.09.2012 № 8994, не направила позивачу лист-повідомлення орендодавця про заперечення у поновленні договору оренди землі, а позивач продовжує користуватися орендованою земельною ділянкою та виконувати інші умови договору, цей договір оренди землі вважається поновленим. З метою реалізації положень ч. 6 ст. 33 Закону України Про оренду землі Позивачем 30.10.2019 надано відповідачу лист за вхідним № 13427/18 з пропозицією укласти додаткову угоду до договору оренди від 20.09.2012 №8994, з уповноваженою особою відповідача, додавши до цього звернення проект додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на тих самих умовах, однак, відповіді на звернення до цього часу позивач не отримав, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 07.04.2020 позовну заяву №32/2 від 30.03.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія Корабел залишено без руху. Вказаною ухвалою позивачу надано строк для усунення недоліків, який не перевищує 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

09 квітня 2020 року позивач до відділу документального забезпечення Господарського суду Миколаївської області на виконання ухвали суду від 07.04.2020 надав заяву з доказами направлення відповідачу копії позовної заяви від 30.03.2020 №32/2 з додатками.

Згідно ч.3 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч. 2 ст.176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Позивач просить суд розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданого позивачем клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, господарський суд виходить з наступного.

У відповідності до ч.3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. ч. 3-5 ст.12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі,

суд відмовляє позивачу у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження та дійшов висновку, про необхідність розгляду за правилами загального позовного провадження.

Згідно з приписами ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

11.03.2020 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 (із змінами внесеними Постановою від 25 березня 2020 №239), відповідно до якої установлено з 12 березня до 24 квітня 2020 року на усій території України карантин.

Відповідно до повідомлення Всесвітньої організації охорони здоров`я від 13.03.2020р. Європа тепер стала епіцентром пандемії COVID-19 (https://zik.ua/news/ludyna/yevropa_stala_tsentrom_pandemii_koronavirusu_962078).

Рішенням Ради суддів України від 17.03.2019р. №19 затверджено Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID -19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, відповідно до яких Рада суддів України рекомендує- на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року, встановити особливий режим роботи судів України, а саме:

- роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції;

- припинити всі заходи, не пов`язані з процесуальною діяльністю суду та забезпеченням діяльності органів судової влади (круглі столи, семінари, дні відкритих дверей тощо);

- припинити проведення особистого прийому громадян керівництвом

суду;

- обмежити допуск в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань;

- обмежити допуск у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань: блідість обличчя, почервоніння очей, кашель;

- ознайомлення учасників судового процесу з матеріалами судової справи, за наявності такої технічної можливості, здійснювати в дистанційному режимі, шляхом надсилання сканкопій матеріалів судової справи на електронну адресу, зазначену у відповідній заяві, заяви про ознайомлення приймати через дистанційні засоби зв`язку;

- зменшити кількість судових засідань, що призначаються для розгляду протягом робочого дня;

- по можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження;

- суддям та працівникам апарату суду при найменших ознаках захворювання вжити заходів щодо самоізоляції, повідомити про свій стан здоров`я відповідну установу охорони здоров`я та керівництво суду телефоном, e-mail.

Крім того, Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

При визначенні особливостей роботи суду на період карантинних заходів слід враховувати спеціалізацію суду, інстанційність та відповідні категорії справ.

При вирішенні питання про можливість розгляду справ в режимі відеоконференції слід враховувати, що такий режим роботи суду не у повній мірі убезпечує від поширення захворювання, оскільки все ж передбачає необхідність явки громадян у декілька судів, які забезпечують проведення судового засідання у такому режимі.

Подальші рішення щодо особливого режиму роботи приймати в залежності від розвитку ситуації.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 на всій території України з 12 березня по 3 квітня 2020 року встановлено карантин. 16 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України внесені зміни до вказаної постанови, згідно з якими до 3 квітня 2020 року заборонено відвідування закладів освіти, проведення масових заходів, у яких беруть участь понад 10 осіб, окрім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади, та рекомендовано іншим державним органам забезпечити організацію позмінної роботи працівників, а за технічної можливості також роботи в режимі реального часу через Інтернет. 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України постановою від 25 березня 2020 р. № 239 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, а саме з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. на усій території України установлено карантин.

Статтею 50 Конституції України закріплено право кожного громадянина України на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Здійснення правосуддя суддями у відкритих судових засіданнях з безпосередньою участю сторін процесу в умовах оголошення Кабінетом Міністрів України карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, створює загрозу для життя та здоров`я суддів і учасників судових засідань.

Водночас згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Складовою принципу верховенства права є право на звернення до суду, що передбачено статтею 55 Конституції України та розвинуто статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року як право на справедливий суд. Статтею 64 Конституції передбачено, що права і свободи людини та громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. У Конституції наголошується, що право на справедливий суд не може бути обмежене в умовах воєнного та надзвичайного стану.

З огляду на викладене, право на справедливий суд не може бути обмежене, проте при встановленні справедливого балансу між правом особи на безпечне для життя і здоров`я довкілля та правом на справедливий суд переважає природне право осіб на життя та безпечне довкілля, обов`язок щодо забезпечення якого покладено на державу Україна.

Аналогічної позиції дотримується і Вища рада правосуддя в публічному зверненні до Президента України та Верховної Ради України щодо забезпечення доступу громадян до правосуддя в умовах карантину від 26 березня 2020 року.

Враховуючи введення в Україні з 12.03.2020р. по 24.04.2020р. карантину через спалах у світі коронавірусу та з метою забезпечення безпеки складу суду, учасників справи, працівників суду, що у даному випадку має пріоритет у порівнянні із дотриманням строку розгляду справи, а також з метою забезпечення законних прав та інтересів сторін, повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з метою надання можливості учасникам справи скористатись своїми процесуальними правами, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, суд вважає за необхідне розглянути справу №915/385/20 у розумний строк згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та провести підготовче засідання у даній справі після усунення обставин, які спричинили введення в Україні карантину.

При цьому дата підготовчого засідання наразі судом не визначається, про дату та час підготовчого засідання учасники справи обов`язково будуть повідомлені додатково після відміни обмежувальних протиепідемічних заходів.

Керуючись ст.12, 176, 177, 181, 232, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Провести розгляд справи №915/385/20 у розумний строк, тривалість якого обумовлюється запровадженням в Україні карантину через спалах у світі коронавірусу «COVID-19».

4. Про дату та час підготовчого засідання у справі №915/385/20 повідомити учасників справи додаткового відповідною ухвалою.

5. Запропонувати відповідачу в 15-денний строк від дня отримання цієї ухвали надати суду відзив на позов, оформлений згідно вимог ст. 165 ГПК України разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтується заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

6. Запропонувати позивачу в 5-денний строк від дня отримання відзиву на позов надати суду відповідь на відзив, оформлену згідно вимог ч. 3-6 ст. 165 ГПК України разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються відповідь позивача, якщо такі докази не надані відповідачем, а також документами, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

7. Запропонувати відповідачу в 5-денний строк від дня отримання відповіді на відзив надати до суду пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем доводів у відповіді на відзив та поясненнях та докази їх направлення на адресу позивача.

8. Запропонувати учасникам справи ініціювати розгляд справи без участі осіб, які беруть участь у справі, на підставі наявних документів, у зв`язку зі встановленням на усій території України карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020р. "Про запобігання поширенню на території України короновірусу COVID-19, подавши до Господарського суду Миколаївської області відповідне клопотання (заяву).

9. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис.

10. Звернути увагу учасників справи на те, що подання учасниками судового процесу документів до суду можливо здійснювати за допомогою електронних чи поштових засобів зв`язку. Учасникам справи необхідно повідомити суду та іншим учасникам справи свої офіційні електронні адреси для забезпечення належного обміну процесуальними документами.

11. Повідомити учасникам справи, що вони можуть отримати інформацію по справі, що розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України, а саме www.court.gov.ua.

12. Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 ГПК України набирає законної сили 14.04.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Семенчук