ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" березня 2020 р. м. Київ Справа № 911/731/20

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" вих. №062-03/ГС-МП від 23.03.2020 про забезпечення позову, подану до пред`явлення позову

особи, які можуть отримати статус учасника справи:

заявник (особа, яка матиме статус позивача): Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" (м. Одеса)

особа, яка матиме статус відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів" (Київська обл., Броварський р-н, с. Шевченкове)

особа, щодо якої застосовуватимуться заходи забезпечення позову (особа, яка матиме статус третьої особи): Київська міська митниця Держмитслужби (м. Київ)

про припинення порушення прав на об`єкти інтелектуальної власності

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Київської області 26.03.2020 надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" вих. №062-03/ГС-МП від 23.03.2020 про вжиття заходів забезпечення позову до його пред`явлення (далі по тексту -заява), у якій заявник просить:

1) вжити заходів забезпечення позову шляхом зупинення митного оформлення товарів, а саме рис довго зернистий проварений в білих цілісних пропіленових мішках по 25 кг, маркованих торгівельною маркою "Rozan", в кількості 260 тон, поданих до митного оформлення за митною декларацією МД типу ІМ40ЕЕ №UA100410/2020/212989, до розгляду по суті позову ТОВ "Амбра Імпекс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів", 3-тя особа - Київської міської митниці Держмитслужби про припинення порушення прав на об`єкти інтелектуальної власності;

2) вжити заходів забезпечення позову до його пред`явлення шляхом заборони Київській міській митниці Держмитслужби здійснювати митне оформлення товарів, а саме рис довгозернистий проварений в білих цілісних пропіленових мішках по 25 кг, маркованих торгівельною маркою "Rozan", в кількості 260 тон, поданих до митного оформлення за митною декларацією МД типу ІМ40ЕЕ №UA100410/2020/212989 , до розгляду по суті позову ТОВ "Амбра Імпекс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів", 3-тя особа - Київської міської митниці Держмитслужби про припинення порушення прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Вищевказана заява мотивована тим, що компанія Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" (заявник) є законним правовласником на знак для товарів і послуг "ROZAN" відповідно до Свідоцтва Міністерства освіти і науки України № 125871, зареєстрованому в Державному реєстрі свідоцтв України на знаки для товарів і послуг від 26.07.2010 та Виписки з Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг від 25.06.2019.

Як стверджує заявник, 20.10.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" та WHITEFIELDS OVERSEAS РІМІТЕО (Індія) було укладено Контракт №AI-WF/2011 (надалі - Контракт), відповідно до якого WHITEFIELDS OVERSEAS LIMITED зобов`язалося продати товар - РИС ДОВГОЗЕРНИСТИЙ ПРОВАРЕНИЙ, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" - прийняти товар згідно Специфікації №1 і сплатити згідно інвойсам. Відповідно до Специфікації №1 товар поставляється в упаковці під торговою маркою "ROZAN".

На виконання п.4.1. Контракту, Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" сплатило передплату у розмірі 15% від суми контракту, a WHITEFIELDS OVERSEAS LIMITED відповідно до п.3.2 Контракту зобов`язано було поставити товар протягом 60-65 діб з моменту отримання передплати, однак, за даними заявника, свої зобов`язання WHITEFIELDS OVERSEAS LIMITED не виконало.

Так, на виконання умов Контракту WHITEFIELDS OVERSEAS LIMITED надіслало на електронну адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" скан-копію коносаменту, відповідно до якого судном СМА CGM VOLGA у контейнерах: CLU3839516; XINU1123470; CMAU1589902; CMAU2126374; CMAU0788896; CMAU0606097; CMAU0888513; TEMU3197645; GLDU3603478; TRHU2936451 було відправлено товар в Одеський морський торговий порт та листом від 27.12.2019 підтвердило, що отримувачем вищевказаних контейнерів за коносаментом IGC0108761 є Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс".

Однак перед заходом судна на вивантаження товару в Одеському морському торговому порту заявнику стало відомо, що WHITEFIELDS OVERSEAS LIMITED перепродало відправлений на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" товар Товариству з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів" .

У заяві зазначено, що 05.03.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" як правовласник на знак для товарів і послуг "ROZAN" звернулося до Одеської митниці Державної митної служби України із заявою про сприяння захисту прав інтелектуальної власності. За результатами здійснених митницею заходів було встановлено, що вищевказаний товар прибув на митну територію України до Одеського морського торгового порту за попередньою митною декларацією типу ІМ40ЕЕ №UA100410/2020/212989 на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів" та призначений для подальшого митного оформлення у режимі вільного обігу в зоні діяльності Київської міської митниці Держмитслужби. Наразі товар проходить митне оформлення у Київській міській митниці Держмитслужби.

Таким чином, на думку заявника, після митного оформлення товару Товариство з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів" фактично заволодіє товарами з торговельною маркою "Rozan", право інтелектуальної власності на яку зареєстровано в законному порядку за Товариством з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс".

Заявник вказує, що власнику торговельної марки надано виключне право дозволяти використання торговельної марки, однак Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" не надавало Товариству з обмеженою відповідальністю "Шевченківський завод продтоварів" дозвіл на використання торговельної марки "Rozan". У разі продовження митного оформлення товарів з торговельною маркою "Rozan" Київською міською митницею Держмитслужби їх буде випущено в вільний обіг на території України, а це суттєво порушить права власника торговельної марки - Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс", адже фактично буде використовуватися його об`єкт права інтелектуальної власності, дозвіл на використання якого останнім третім особам не надавався.

Заявник вважає, що існують визначені законом підстави для вжиття заходів забезпечення позову у спосіб зупинення митного оформлення товарів та заборони митному органові вчиняти дії щодо митного оформлення товару, що імпортується на територію України з порушенням прав інтелектуальної власності заявника на його торговельну марку "Rozan", до розгляду справи по суті.

До заяви додано, зокрема, копію Контракту №AI-WF/2011 від 20.10.2019 та копію коносаменту, а також документи, які підтверджують, що компанія Товариство з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" є власником на знак для товарів і послуг "ROZAN".

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" вих. №062-03/ГС-МП від 23.03.2020 про забезпечення позову, подану до пред`явлення позову, та викладені в ній доводи, дослідивши в сукупності представлені заявником докази, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 136 ГПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За приписами ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, але не виключно, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову; заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. ч. 3 та 4 ст. 137 ГПК України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 138 ГПК України, заява про забезпечення позову до подання позовної заяви подається за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

У статті 20 ГПК України визначено справи, що відносяться до юрисдикції господарських судів. Відповідно до частини другої цієї статті, Вищий суд з питань інтелектуальної власності розглядає справи щодо прав інтелектуальної власності, зокрема: 1) справи у спорах щодо прав на винахід, корисну модель, промисловий зразок, торговельну марку (знак для товарів і послуг), комерційне найменування та інших прав інтелектуальної власності, в тому числі щодо права попереднього користування; 2) справи у спорах щодо реєстрації, обліку прав інтелектуальної власності, визнання недійсними, продовження дії, дострокового припинення патентів, свідоцтв, інших актів, що посвідчують або на підставі яких виникають такі права, або які порушують такі права чи повязані з ними законні інтереси; 3) справи про визнання торговельної марки добре відомою; 4) справи у спорах щодо прав автора та суміжних прав, в тому числі спорах щодо колективного управління майновими правами автора та суміжними правами; 5) справи у спорах щодо укладання, зміни, розірвання і виконання договору щодо розпорядження майновими правами інтелектуальної власності, комерційної концесії; 6) справи у спорах, які виникають із відносин, пов`язаних із захистом від недобросовісної конкуренції, щодо: неправомірного використання позначень або товару іншого виробника; копіювання зовнішнього вигляду виробу; збирання, розголошення та використання комерційної таємниці; оскарження рішень Антимонопольного комітету України із визначених цим пунктом питань.

Однак, у п.16 Перехідних положень (розділ ХІ) ГПК України встановлено, що до початку роботи Вищого суду з питань інтелектуальної власності справи щодо прав інтелектуальної власності розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, судами відповідно до правил юрисдикції (підвідомчості, підсудності), які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 ГПК України (в редакції до набрання чинності Законом України №2147-VІІІ від 03.10.2017 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів") передбачено, що справи у спорах про порушення майнових прав інтелектуальної власності розглядаються господарським судом за місцем вчинення порушення.

У Розділі ІІ Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.2012 №12 "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із захистом прав інтелектуальної власності" роз`яснено питання щодо підстав та порядку вжиття запобіжних заходів для попередження порушень прав інтелектуальної власності (суд відзначає, що аналогом запобіжних заходів, передбачених попередньою редакцією ГПК України, в нині діючій редакції ГПК України є, в певній мірі, забезпечення позову до пред`явлення позову).

Відповідно до п. п. 7, 8 вищевказаної Постанови, вжиття запобіжних заходів має здійснюватися для попередження порушень прав інтелектуальної власності та для збереження доказів такого порушення, перелік запобіжних заходів установлено статтею 43-2 ГПК України (в редакції, що діяла до 15.12.2017). З урахуванням змісту статті 399 Митного кодексу України господарський суд може вживати такий запобіжний захід як заборона митному органові вчиняти дії щодо митного оформлення товару до розгляду по суті справи про порушення права інтелектуальної власності.

Зазначене роз`яснення також знайшло відображення у п. 8 ч. 1 ст. 137 ГПК України у редакції, що набрала чинності з 15.12.2017, де серед способів забезпечення позову передбачено зупинення митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності.

Разом з тим, у п. 1.4 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.2012 №12 вказано, що місце вчинення порушення майнових прав інтелектуальної власності визначається з урахуванням конкретних обставин, зазначених у позовній заяві. Якщо господарським судом буде з`ясовано (в тому числі під час розгляду вже порушеної провадженням справи), що остання не підсудна даному суду, він надсилає її матеріали за встановленою підсудністю в порядку ч. 1 ст. 17 ГПК (в редакції ГПК України, що набрала чинності з 15.12.2017, це ч. 1 ст. 31).

Як вбачається зі змісту поданої заявником до суду заяви, місцем вчинення порушення майнових прав інтелектуальної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" на зареєстрований за ним знак для товарів і послуг "ROZAN" є зона діяльності Київської міської митниці Держмитслужби, де, за твердженнями заявника, станом на даний час перебуває на митному оформленні товар, право на який заявляє заявник.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 ГПК України унормовано, що для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Із спеціального витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вбачається, що станом на 26.03.2020 місцезнаходженням Київської міської митниці Держмитслужби є: 03124, м. Київ, Бульвар Гавела Вацлава, будинок 8 А.

Слід зазначити, що чинне законодавство не містить прямих вказівок щодо того, як має чинити суд у випадку коли заявник у спорі про порушення майнових прав інтелектуальної власності подав заяву про забезпечення позову до господарського суду не за місцем вчинення порушення.

У ч. 10 ст. 11 ГПК України міститься норма, за якою встановлено, що якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ГПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ГПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

З огляду на викладене, суд зазначає, що оскільки заяву про забезпечення позову, подану до пред`явлення позову, помилково подано до господарського суду, який не уповноважений її розглядати, то це виключає можливість такого розгляду, і суд з посиланням на п. 1 ч. 1 ст. 31 ГПК України має передати заяву на розгляд іншому суду з винесенням про це належним чином мотивованої ухвали.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" вих. №062-03/ГС-МП від 23.03.2020 про забезпечення позову, подану до пред`явлення позову, передати для розгляду за територіальною підсудністю до Господарського суду м. Києва.

Керуючись ст.ст. 11, 20, 27, 31, 234, 235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Амбра Імпекс" вих. №062-03/ГС-МП від 23.03.2020 про забезпечення позову, подані до пред`явлення позову до суду, направити за територіальною підсудністю до Господарського суду м. Києва (01030, м.Київ, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 44/В).

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржена в порядку, встановленому ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.М. Антонова