УХВАЛА

м. Київ

30.03.2020Справа № 910/2386/20
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Діамед"

до Громадської організації "Особливі можливості"

про стягнення 230 685, 31 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Діамед" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації "Особливі можливості" про стягнення 230 685, 31 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем умов договору №33/14 від 01.11.2016р. про технічне забезпечення електропостачання споживача в частині оплати спожитої у період з листопада 2016р. по січень 2020р. електричної енергії та внесення плати за використання електромереж. Наявність означеної заборгованості також стала підставою для нарахування інфляційних втрат та 3% річних у відповідності до ст.625 Цивільного кодексу України.

Ухвалою від 24.02.2020р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено засідання у справі на 25.03.2020р.

25.03.2020р. до суду надійшли заперечення Громадської організації "Особливі можливості" проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Розглянувши вказану заяву суд дійшов висновку щодо відмови в її задоволенні з урахуванням наступного.

За приписами ч.ч.1-4 ст.250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. . У випадку, передбаченому частиною другою статті 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Наразі, обґрунтовуючи свої заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відповідач посилається на те, що останнім та і не було отримано копії позовної заяви з додатками, щодо предмету та підстав останній дізнався з ухвали суду. Проте, за поясненнями вказаного учасника судового процесу, останньому фактично позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Діамед" не є зрозумілими. Відповідачем вказано, що стислі строки розгляду справи у даному випадку унеможливлюють подання доказів та доведення суду своєї правової позиції по суті спору. Крім того, відповідачем наголошено на тому, що Громадська організація "Особливі можливості" створена без мети отримання прибутку.

Оцінивши доводи відповідача, суд не вбачає останні обґрунтованими, що вказує на відсутність підстав для задоволення заяви Громадської організації "Особливі можливості".

Частиною 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Частина 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З аналізу наведених норм процесуального права, вбачається, що господарські суди, відкриваючи провадження у справі наділені певною дискрецією щодо можливості віднесення того чи іншого спору до категорії малозначних та, відповідно, здійснення судочинства у таких справах за правилами спрощеного провадження.

Водночас, згідно з частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу відповідача на те, що в обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем умов договору №33/14 від 01.11.2016р. про технічне забезпечення електропостачання споживача в частині оплати спожитої у період з листопада 2016р. по січень 2020р. електричної енергії та внесення плати за використання електромереж. Наявність означеної заборгованості також стала підставою для нарахування інфляційних втрат та 3% річних у відповідності до ст.625 Цивільного кодексу України.

Наразі, виходячи з предмету та підстав позовних вимог, підстави стверджувати, що спір у справі є складним, обсяги та характер доказів у справі значними у суду відсутні.

До того ж, суд звертає увагу те, що судом було призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, проте, судове засідання 25.03.2020р. не відбулось з урахуванням Постанови Кабінету міністрів України №211 від 11.03.2020р. «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 №211, рішення Уряду про заборону пасажирських перевезень та обмеження кількості учасників масових заходів, а також листа Ради суддів України від 16.03.2020р.

Суд також звертає увагу відповідача на те, що неотримання копії позовної заяви від позивача не є обґрунтованим доводом неможливості розгляду справи у порядку спрощеного провадження, оскільки учасників судового процесу наділено правом на ознайомлення з матеріалами справи.

Таким чином, за висновками суду, відповідачем не було наведено достатньо обґрунтованих заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, внаслідок чого відповідна заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 12, 247, 250, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви Громадської організації "Особливі можливості" про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

2. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

Суддя Спичак О.М.