ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

25 березня 2020 року Справа № 903/1012/19

Господарський суд Волинської області у складі судді Слободян О.Г.,

за участю секретаря судового засідання Лівандовського Т.Г.,

представника позивача: Матвійчук Т.М.,

представника відповідача: Кирись З.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Волинській області

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молоді 17-Б"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Луцька міська рада

про стягнення 21856грн. шкоди

встановив: 20.12.2019р. Державна екологічна інспекція у Волинській області звернулася до господарського суду з позовом до ОСББ "Молоді 17-Б", третя особа без самостійних вимог- Луцька міська рада, в якому просить стягнути з ОСББ "Молоді 17-Б" 21856грн. шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем положень Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", у зв`язку з чим відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рубання дерев на комунальній території Луцької міської ради.

Позивач зазначає, що відповідачем без відповідного дозволу (ордера) було здійснено самовільну виробку зелених насаджень (дерев) у кількості 33 штуки на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по пр.Молоді, 17 Б у м. Луцьку, у зв`язку з чим, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.99 N 559 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів", було обраховано розмір шкоди на суму 21856грн.

Ухвалою суду від 10.01.2020р. відкрито провадження у справі та постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Луцьку міську раду.

03.02.2020р. представник відповідача надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву (вх. №01-57/766/20), в якому заперечив проти позову та просив суд відмовити повністю в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що відповідно до Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України 10.04.2006 р. № 105, ч.1 розділу 3 Методичних рекомендацій щодо обліку зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 22.11.2006 р. № 386, важливе значення щодо обліку об`єктів зеленого господарства має ведення реєстру зелених насаджень, що являє собою узагальнення даних про типи, видовий склад, вік, якість та кількість зелених насаджень на території населеного пункту. Інвентаризація зелених насаджень проводиться згідно з Інструкцією з інвентаризації зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженою наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України 24.12.2001 № 226, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 25.02.2002 р. за № 182/6470, з наступними змінами та доповненнями. Попереднім балансоутримувачем багатоквартирного будинку № 17-Б на пр. Молоді в м.Луцьку - ТОВ «М.Ж.К.» не вівся реєстр зелених насаджень, останні не обліковувалися.

На підставі протокольних рішень постійно діючої комісії з визначення стану зелених насаджень та ухвалення рішення про їх видалення 11.04.2018 р. Департаментом з житлово-комунального господарства Луцької міської ради видавалися ОСББ «Молоді 17- Б» ордер № 42 на видалення зелених насаджень на прибудинковій території багатоповерхового будинку № 17-Б на пр.Молоді в м.Луцьку терміном дії до 31.12.2018 р., 24.01.2019 р. - ордер № 4 на видалення зелених насаджень терміном дії до 31.12.2019 р. і 11.02.2019 р. - ордер № 26 на видалення зелених насаджень терміном дії до 31.12.2019 р., які є дозволами на знесення аварійних (дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебувають у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі (п.п.9.1.12 п.9.1 Правил), сухостійних і фаутних (дерева з наявністю вад стовбура (фаутів): дупел, відшмигів, сухобокості, тріщин, відлубів, напливів деревини, механічних ушкоджень, ушкоджень гнилизною і іншими грибними хворобами (пузирчаста іржа тощо) дерев, а також самосійних і порослевих дерев.

Потреба в негайному видаленні окремих дерев обґрунтована тим, що стан дерев загрожує життю, здоров`ю громадян, а також пошкодженню майна громадян. Знесенням дерев будуть ліквідовані аварійні ситуації на інженерних мережах, відновлено світловий режим у затінених деревами приміщеннях квартир. Дерева, які підлягають знесенню, посаджені хаотично мешканцями будинку в 1980-1985 р.р. і досягли вікової межі для фруктових дерев.

Крім того, відповідач зазначає, господарсько-правова відповідальність у вигляді відшкодування збитків (у даному випадку позадоговірна), як і будь-яка інша юридична відповідальність наступає за наявності таких умов: дії особи, яка заподіяла шкоду, були неправомірними, наявності заподіяної шкоди між протиправними діями та шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Згідно з ст.254 Кодексу України про адміністративні правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

На посадову особу юридичної особи - голову правління ОСББ «Молоді 17-Б» протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.153 Кодексу України про адміністративні правопорушення під назвою «Знищення або пошкодження зелених насаджень або інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів та за їх межами, що не віднесені до лісового фонду», не складався.

Таким чином, дії ОСББ «Молоді 17-Б» з виконання робіт по знесенню дерев є правомірними та спрямовані на покращення стану прибудинкової території, забезпечення належних умов проживання в багатоквартирному будинку. А наявність теоретичного обгрунтування для нарахування збитків ще не є підставою для їх стягнення.

11.02.2020 представник позивача надіслав на адресу суд відповідь на відзив (01-57/1043/20), в якій просив задоволити позов повністю. При цьому зазначив, що ордер на видалення зелених насаджень від 11.04.2018 року № 42 видавався на основі протокольного рішення від 27.03.2018 року № 3 та згідно акту обстеження зелених насаджень від 21.03.2018 року з терміном видалення до 31.12.2018 року. Оскільки ОСББ «Молоді 17-Б» не здійснювалось видалення зелених насаджень у 2018 році, то на основі того ж самого протокольного рішення (від 27.03.2018 року № 3) та того ж| самого акту обстеження зелених насаджень складеним у березні 2018 року було видано новий ордер на видалення зелених насаджень від 24.01.2019 року з терміном видалення до 31.12.2019 року.

Представник позивача зазначив, що перевіркою ДЕІ у Волинській області в присутності представників екологічного відділу Луцької міської ради та дільничого офіцера поліції сектору превенції Луцького ВП ГУНП у Волинській області Карпінської О.М., чітко встановлено, що відповідачем вчинено порушення природоохоронного законодавства в частині незаконного знесення зелених насаджень по пр. Молоді, 17 Б в м. Луцьку. Враховуючи те, що сума завданих збитків не досягла необхідного мінімуму для відкриття кримінального провадження, то в діях голови ОСББ «Молоді 17- Б» ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 153 КУпАП. Матеріали для подальшого розгляду та стягненню збитків завданих державі направлено в Державну екологічну інспекцію у Волинській області.

Ухвалою суду від 25.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 28.02.2020.

В судовому засіданні 28.02.2020 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.

Представники відповідача проти позову заперечили, просили відмовити в позові повністю.

Представник третьої особи надав усні пояснення. Також просив долучити до матеріалів справи лист.

Розглянувши усне клопотання третьої особи, суд дійшов висновку про залишення такого клопотання без розгляду в порядку ч.2 ст.207 ГПК України, відповідно до якої суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

В судовому засіданні 28.02.2020 відповідно до ч.2 ст.216 ГПК України за згодою учасників справи оголошено перерву до 25.03.2020.

В судовому засіданні 25.03.2020 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив позов зодовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив. Просив в позові відмовити.

Дослідивши наявні у справі письмові докази, заслухавши пояснення учасників справи, господарський суд встановив наступне.

Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 №1045.

Відповідно до п. 1 Порядку, цей Порядок визначає процедуру видалення дерев, кущів, газонів і квітників ( зелені насадження) на території населеного пункту.

Згідно п. 2 Порядку від 01.08.2006 №1045 видалення зелених насаджень здійснюється у разі: виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах відповідно до статей 35 - 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі; досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Абзацом 1 пункту 3 даного Порядку передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера.

Відповідно до абзацу 1 п. 4 Порядку підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Молоді 17-Б" звернувся до Луцької міської ради із заявою від 15.03.2018 №21 про надання дозволу на видалення 44-х аварійних, сухостійких і фаутних декоративних та фруктових дерев на прибудинковій території, закріпленій за будинком 17-Б по проспекті Молоді в м.Луцьку (а.с.49).

Пунктом 4 Порядку передбачено, що після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню, за формою, затвердженою Мінрегіоном.

Відповідно до п.7 Порядку видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку.

21.03.2018 комісією складено Акт обстеження зелених насаджень згідно якого підлягає видаленню 34 дерева: горобина - 5шт., вишня-13, черешня-1, слива-2, яблуня-5, верба-1, клен-2, абрикос-2, алича-3; підлягає обрізці крони 2 дерев (а.с.52, 113-115).

27.03.2018 виконавчим комітетом Луцької міської ради винесено протокольне рішення №3 «Протокол постійно діючої комісії з визначення стану зелених насаджень та ухвалення рішення про їх видалення» в п.16 якого зазначено: «дозволити ОСББ «Молоді 17Б» ( ОСОБА_1 ) видалити на прибудинковій території за адресою: пр. Молоді, 17 Б дерева в незадовільному стані, які досягли вікової межі, фаутні, сухостійні, всихаючі в кількості 34 дерева: горобина - 5шт., вишня-13, черешня-1, слива-2, яблуня-5, верба-1, клен-2, абрикос-2, алича-3; та провести обрізку крони 2-х дерев. Відповідно до п. 6 постанови КМУ від 01.08.2006 №1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться» (а.с.101-112).

11.04.2018 Луцькою міською радою, на основі протокольного рішення від 27.03.2018 №3, було видано ордер №42 на видалення зелених насаджень, а саме: горобина - 5шт., вишня-13шт., черешня-1шт., слива-2шт., яблуня-5шт., верба-1шт., клен-2шт., абрикос-2шт., алича-3шт. (всього: 34 дерева). Термін видалення встановлюється до 31.12.2018 (а.с.82).

24.01.2019 Луцькою міською радою, на основі того ж самого протокольного рішення від 27.03.2018 №3 було видано новий ордер №4 на видалення зелених насаджень, а саме: горобина - 4шт., вишня-13шт., черешня-1шт., слива-2шт., яблуня-5шт., клен-2шт., абрикос-2шт., алича-3шт. (всього: 32 дерева) з новим терміном видалення - до 31.12.2019 (а.с.83).

Як вбачається з листа Луцької міської ради від 11.02.2020 №19.1-21/99/2020 «Про ОСББ «Молоді, 17Б» у телефонному режимі у відповідача - ОСББ «Молоді, 17Б» уточнювалась кількість видалених дерев, на що він повідомив, що у 2018 році не встиг видалити усіх дерев, видаливши тільки 1 горобину та 1 вербу, про що в журналі обліку виданих ордерів внесено відмітку. В результаті в ордері №4 від 24.01.2019 внесено до видалення за тим же протокольним рішенням 32 дерева по породах, що відповідають Акту обстеження зелених насаджень від 21.03.2018 (а.с.99-100).

Крім того, 16.01.2019 комісією складено Акт обстеження зелених насаджень згідно якого підлягає видаленню 1 дерево акації (а.с.124-125).

25.01.2019 виконавчим комітетом Луцької міської ради винесено протокольне рішення №1 «Протокол постійно діючої комісії з визначення стану зелених насаджень та ухвалення рішення про їх видалення» в п.10 якого зазначено: «дозволити ОСББ «Молоді 17Б» ( ОСОБА_1 ) видалити на прибудинковій території за адресою: пр. Молоді, 17Б одне дерево акації в незадовільному стані, фаутне, що досягло вікової межі, проходить всихання скелетних гілок з загрозою падіння на тротуар. Відповідно до п. 6 постанови КМУ від 01.08.2006 №1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах» сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться» (а.с.116-123).

11.02.2019 Луцькою міською радою, на основі протокольного рішення від 27.03.2018 №3, було видано ордер №26 на видалення зелених насаджень, а саме: акація - 1шт. Термін видалення встановлювався до 31.12.2019 (а.с.84).

14.02.2019 на адресу Державної екологічної інспекції у Волинській області надійшла заява гр. ОСОБА_2 , в якій він просив провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства щодо факту видалення зелених насаджень (дерев) на прибудинковій території за адресою м.Луцьк. пр. Молоді, 17Б (а.с.13).

На підставі Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення «Про державну екологічну інспекцію у Волинській області», згідно з наказом Державної екологічної інспекції у Волинській області від 19.02.2019 року № 51 та направлення від 19.02.2019 року № 105 на проведення позапланової перевірки, старшому державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Поліщуку А.А. та головному спеціалісту - державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Ткачуку О.П. у період з 19.02.2019 по 21.02.2019 доручено провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Луцької міської ради, щодо факту видалення зелених насаджень по пр.Молоді , 17Б, згідно інформації, викладеної у заяві гр. ОСОБА_2 (а.с.14-15).

За результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19-20.02.2020, яким встановлено, що на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по проспекту Молоді, 17 Б, виявлено факт зрізання зелених насаджень. В ході натурного обстеження даної прибудинкової території було виявлено факт порізки 65 дерев різних порід та діаметрів (а.с.16). За результатами обстеження було складено польову перелікову відомість №1 від 19.02.2019 пнів зрізаних дерев без відповідного на те дозволу (ордера) в кількості 31 дерево різних порід та діаметрів (а.с.17). З даного приводу позивачем проведено розрахунок заподіяної шкоди внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту, яка становить 20 556 грн. (а.с.18-28).

Крім того, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 14.02.2019 наказом від 21.02.2019 №54 та направленням від 21.02.2019 №110 головному спеціалісту - державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища у Волинській області Ткачуку О.П. у період з 21.02.2019 по 21.02.2019 доручено провести позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Луцької міської ради, щодо факту видалення зелених насаджень по пр.Молоді, 17Б, згідно інформації викладеної у зверненні гр. ОСОБА_2 (а.с.29-30).

За результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 21.02.2020, яким встановлено, що на комунальній території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по проспекту Молоді, 17 Б, виявлено факт зрізання зелених насаджень. В ході натурного обстеження даної прибудинкової території було виявлено факт свіжої порізки 2 дерев породи вишня. За результатами обстеження було складено польову перелікову відомість №1 від 21.02.2019 пнів зрізаних дерев без відповідного на те дозволу (ордера) в кількості 2 дерева породи вишня. (а.с.32). При опитуванні місцевих жителів, які надані в поясненні, до порізки даних дерев причетне місцеве МЖК під керівництвом голови ОСББ. (а.с.31).

За результатами обстеження було складено польову перелікову відомість №1 від 21.02.2019 пнів зрізаних дерев без відповідного на те дозволу (ордера) в кількості 2 пні незаконно зрізаних дерев (а.с.32).З даного приводу проведено розрахунок заподіяної шкоди внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту, яка становить 1300 грн. (а.с.33-34).

Супровідним листом від 21.02.2019 №4/832 Державною екологічною інспекцією у Волинській області спрямовано до Луцького відділу поліції ГУНП у Волинській області матеріали по факту незаконного вирубання зелених насаджень в м.Луцьку по проспекту Молоді, 17Б , поряд з прибудинковою територією 33 дерев, для встановлення винних осіб та притягнення їх до відповідальності. Розмір заподіяної шкоди встановлено на суму 21856грн. (а.с.35).

Згідно довідки Луцького відділу поліції ГУНП у Волинській області «Про результати розгляду матеріалів, які надійшли супровідною з Державної екологічної інспекції у Волинській області та звернення гр. ОСОБА_3 » від 06.03.2019 в ході проведення перевірки по даним матеріалам встановлено, що в діях голови ОСББ «Молоді 17Б» гр. ОСОБА_1 , оскільки зі слів мешканців будинку №17Б по пр.Молоді у м.Луцьку та гр. ОСОБА_2 дерева на прибудинковій території зрізалися за її вказівкою, вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП. (а.с.37). Для проведення додаткової перевірки та прийняття рішення на адресу ДЕІ у Волинській області було направлено повідомлення про факт зрізання дерев. З метою встановлення підстав та осіб, які працювали на прибудинковій території пр.Молоді, 17Б м.Луцька та прийняття об`єктивного рішення на ім`я директора товариства "М.Ж.К" був направлений відповідний запит. Подальший розгляд матеріалів , які надійшли супровідною з ДЕІ у Волинській області та звернення гр. ОСОБА_3 , припинено.

16.10.2019 позивачем на адресу голови ОСББ гр. ОСОБА_1 було направлено претензію №14/2085 з пропозицією в місячний термін з дня отримання претензії сплатити розмір заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства шляхом перерахування 21 856 грн. на зазначений рахунок (а.с.41).

Однак, дана претензія залишена ОСОБА_1 без задоволення. Відповідач розраховану позивачем суму шкоди не сплатив, що стало підставою для звернення позивача до суду з цим позовом.

Відносини у галузі навколишнього природного середовища в Україні регулюються Конституцією України, міжнародними угодами України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Статтями 16, 20 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, ради та їх виконавчі і розпорядчі органи, а також спеціально уповноважені на те державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів, інші державні органи відповідно до законодавства України, які можуть бути позивачами у цих правовідносинах.

Стаття 13 Конституції України визначає, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За змістом ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно з ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; є) здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до ст. 25 Закону України "Про рослинний світ" охорона рослинного світу передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності і цілісності об`єктів рослинного світу, охорону умов їх місцезростання, збереження від знищення, пошкодження, захист від шкідників і хвороб, а також невиснажливе використання. Охорона рослинного світу здійснюється центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, власниками та користувачами (в тому числі орендарями) земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, а також користувачами природних рослинних ресурсів.

За змістом ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, зокрема, винні у: порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Законами України може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень у сфері охорони, використання та відтворення рослинного світу.

Відповідно до п. 5.5. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства від 10.04.2006 N 105, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво є забудовники чи власники цих територій.

За змістом статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про охорону, утримання і використання зелених насаджень; пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Положення "Про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі", затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 N 312 (далі Положення), державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується. Згідно з п. 2 розділу 2 Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу.

За змістом пунктів 3, 6, 7, 9, 10 розділу 2 Положення інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування). Здійснює державний ринковий нагляд у межах сфери своєї відповідальності. Розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах. Здійснює розгляд звернень громадян, підприємств, установ та організацій з питань, пов`язаних з її діяльністю. Складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі Закон) визначено, що:

- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

- спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно з ст. 2 Закону його дія поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Крім того, згідно з ст.254 Кодексу України про адміністративні правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Предметом спору у даній справі є притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності шляхом відшкодування шкоди навколишньому природному середовищу.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно зі статтею 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди закріплено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В свою чергу, за ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно зі ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.10.2018 р. у справі N 925/119/18 та від 22.07.2019 року у справі N 909/374/18.

Здійснюючи правову оцінку спірних правовідносин, суд вказує, що предметом доведення у даній справі є, перш за все, встановлення наявності чи відсутності з боку відповідача факту порушення вимог природоохоронного законодавства, які спричинили заявлені позивачем збитки.

Протиправною поведінкою є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала та полягає в тому, що: - протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; - шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Доказами, які підтверджують порушення суб`єктом господарювання природоохоронного законодавства та наявність вини, судами визнаються в сукупності: підписаний та неоскаржений акт перевірки, протокол про вчинення адміністративного правопорушення, постанова про накладення адміністративного стягнення, сплата штрафу та неоскарження дій Інспекції при проведенні перевірки та здійсненні розрахунку розміру збитків (постанови Верховного Суду від 09.11.2018 р. N 908/1593/17, від 10.07.2018 р. N 904/12434/16, від 12.10.2018 р. N 925/119/18, від 05.04.2018 р. у справі N 905/2992/16).

Як встановлено судом, акти перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19-20.02.2019 та від 21.02.2019 не підписані відповідачем та не містять його зауважень. Також в актах перевірки відсутній запис органу державного нагляду (контролю) про відмову у підписанні актів. Тобто, при складанні зазначених актів позивачем не було дотримано вимог ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Отже, на підтвердження вчинення відповідачем правопорушення, за яке нараховано шкоду, позивачем надані акти перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19-20.02.2019 та від 21.02.2019, які не підписані відповідачем, довідку Луцького ВП ГУНП у Волинській області від 06.03.2019 та відомості обчислення шкоди. Жодних інших доказів, які б стали підставою для встановлення правопорушення, у вигляді зрізання 33 штук дерев інспекцією не надано.

Разом з цим судом встановлено, що в наданих актах перевірки позивачем не зазначено про встановлення порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища щодо дій з самовільного видалення зелених насаджень у спірних відносинах саме відповідачем.

Як вбачається з протоколу загальних зборів ОСББ "Молоді 17-б" від 17.01.2019, загальними зборами було прийняте рішення у 2019 році виконати комплекс робіт з благоустрою прибудинкової території на підставі отриманих дозволів (ордерів).

На видалення 34 дерев на вказаній території у відповідача був необхідний дозвіл (ордер). Всього було видалено 65 дерев. Доказів вирубки саме відповідачем інших зелених насаджень (дерев) позивачем не надано та не доведено.

Окрім того, позивачем не надано доказів встановлення вини відповідача, протоколів про адміністративне правопорушення, складених громадським інспектором з охорони довкілля; постанов про накладення адміністративних стягнень на винних осіб.

Встановлення у актах перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства факту порізки дерев на території Луцької міської ради поблизу житлового будинку по пр.Молоді, 17Б без відповідного дозволу (ордера) та зазначення у Довідці Луцького ВП ГУНП у Волинській області про те, що, зі слів мешканців будинку №17Б по пр.Молоді у м.Луцьку, дерева зрізалися за вказівкою голови ОСББ та із вказівкою про вбачання складу адміністративного правопорушення, не є беззаперечним доказом вини відповідача - ОСББ "Молоді 17Б".

Суд також звертає увагу позивача на те, що пояснення свідків не є належними доказами в господарськрому процесі, якщо цих свідків не допитували в судовому засіданні та ними не подавалася до суду заява свідка.

Отже, особи, які здійснили вирубку дерев на вказаній території, поданими доказами не були встановлені. Жодних доказів того, що незаконну рубку дерев вчинили саме працівники відповідача - ОСББ "Молоді 17Б", позивач суду не надав.

Як вбачається з наданих відповідачем доказів, за порушення Правил благоустрою м.Луцька за адресою пр.Молоді. 17 Б голові правління ОССБ ОСОБА_1 Департаментом муніципальної варти Луцької міської ради було видано лише приписи №1431 від 23.03.2019 та №1444 від 05.04.2019, якими запропоновано прибрати гілля. Факт протиправної поведінки відповідача - ОСББ "Молоді 17Б" не встановлено.

Таким чином, проаналізувавши подані сторонами докази, суд виходить з того, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено протиправності поведінки відповідача та шкоди, як обов`язкових елементів застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, тому підстави для покладення на нього обов`язку по відшкодуванню шкоди відсутні.

За цих обставин суд дійшов висновку, що позивач діяв не на підставі та у спосіб, встановлений Законом, при здійсненні у спірних відносинах державного нагляду (контролю), не надав допустимі докази для встановлення факту порушення відповідачем вимог законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, а отже не довів обставину наявності у спірних відносинах підстав для стягнення з відповідача спірної шкоди, у зв`язку з чим у позові позивачу слід відмовити.

Враховуючи положення ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 202, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

в и р і ш и в :

В позові відмовити повністю.

Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення.

Повне рішення складено 03.04.2020.

Суддя О. Г. Слободян