ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"31" березня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/2454/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

в межах заяви стягувача, поданої в порядку ст. 334 ГПК Уураїни,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «АТН-16351», м. Дергачі,
до Управління праці та соціального захисту населення Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, м. Дергачі,
про стягнення коштів у розмірі 392 359,35 грн.,-
ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області перебувала справа № 922/2454/15 за позовом Відкритого акціонерного товариства "АТП-16351" до Управління праці та соціального захисту населення Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області про стягнення 51 836,12 грн. 3% річних, 340 523,23 грн. інфляційних втрат.

17 березня 2020 року через відділ документообігу Господарського суду Харківської області від стягувача надійшла заява про заміну сторони виконавчого провадження (вх. № 6850 від 17 березня 2020 року).

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18 березня 2020 року, з урахуванням ухвали суду від 18 березня 2020 року про виправлення описки, прийнято заяву Приватного акціонерного товариства «АТН-16351» про заміну сторони виконавчого провадження (вх. № 6850 від 17 березня 2020 року) до розгляду. Розгляд заяви призначено на 24 березня 2020 року.

19 березня 2020 року телефонограмами учасники даної справи були повідомлені про необов`язковість явки в судове засідання.

Заявник та ФОП Кацман В.Я. (як стверджує позивач його правонаступник, заінтересована особа) виявили намір прибути у судове засідання по розгляду заяви про замін сторони виконавчого провадження.

23 березня 2020 року, ухвалою господарського суду Харківської області, з огляду бажання стягувача (заявника) та заінтересованої особи у даній справі взяти участь у судовому засіданні, оцінюючи "розумність" тривалості строку розгляду поданої заяви у даній справі, враховуючи введення в Україні з 12 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року карантину через спалах у світі коронавірусу COVID-19 та з метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема представників учасників справи та працівників суду, з урахуванням законного права громадян на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, суд застосував частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та визначив іншу дату розгляд даної заяви в межах "розумного строку", а саме - 06 квітня 2020 року.

23 березня 2020 року заінтересована особа у письмових поясненнях повідомила суд про проведення судового засідання 24 березня 2020 року без її присутності (вх. № 7405). 24 березня 2020 року заявником представлено до суду заяву, за змістом якої останній прохає суд проводити судовий розгляд 06 квітня 2020 за його відсутності (вх. № 7457).

Тобто, на даний час в матеріалах справи міститься лише заява від заявника (Приватного акціонерного товариства «АТН-16351») щодо розгляду заяви про заміну сторони її правонаступником за його відсутності, позиції боржника та заінтересованої особи суду невідомі.

При цьому, суду необхідно достовірно встановити, чи не змінилась позиція заявника по розгляду заяви, в порядку статті 334 Господарського процесуального кодексу України, за його відсутності.

Відповідно до статті 8 Конституції України та статті 11 ГПК України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Конвенція покликана гарантувати не теоретичні або примарні права, а права, які є практичними і ефективними.

Право на життя захищається у статті 2 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР. При цьому згідно зі сталою практикою ЄСПЛ це право вважається порушеним не тільки у разі позбавлення життя, але і при серйозних пошкодженнях організму людини, які не спричинили його смерть, але представляли серйозну загрозу його життю. Держава повинна не тільки утримуватися від умисного позбавлення людини життя, але і дотримуватися позитивного зобов`язання захищати життя людини від посягань третіх осіб або від ризику хвороби, яка може спричинити смерть.

Статтею 3 Конституції України, встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16 березня 2020 року № 215, якою установлено з 12 березня до 03 квітня 2020 року на усій території України карантин та заборонено, зокрема, проведення всіх масових заходів, а також регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями), перевезення пасажирів метрополітенами мм. Києва, Харкова і Дніпра та залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому) тощо.

Україна є членом Всесвітньої організації охорони здоров`я - спеціалізованої установи ООН, яка 12 березня 2020 року оголосила про початок пандемії COVID-19 (http://www.euro.who.int/ru/health-topics/health-emergencies/coronavirus-covid-19/news/news/2020/3/who-announces-covid-19-outbreak-a-pandemic).

У рішенні Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", введеному в дію Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87 констатовано, що епідемічна ситуація в Україні у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, набула надзвичайно загрозливого характеру.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 17 березня 2020 року № 530-ІХ, серед інших заходів передбачено адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення карантину, правил та норм, встановлених для запобігання епідемічним та іншим інфекційним захворюванням і боротьби з ними.

У заяві Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів, яка була розміщена 11 березня 2020 року на офіційному вебсайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua) висловлено прохання щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

Листом Голови Ради суддів України від 16 березня 2020 року № 9рс-186/20 з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб рекомендовано на період з 16 березня 2020 року до 24 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи судів України, який передбачає, з поміж іншого: роз`яснення громадянам можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливості розгляду справ в режимі відеоконференції; обмеження допуску в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшення кількості судових засідань, що призначаються до розгляду протягом робочого дня; здійснення, по можливості, розгляду справ без участі сторін в порядку письмового провадження; приймання всіх необхідних документів в електронному вигляді на електронну адресу суду через дистанційні засоби зв`язку тощо.

Цим же листом рекомендовано подальші рішення щодо особливого режиму роботи приймати в залежності від розвитку ситуації.

Згідно із статтею 4 Закону України "Про Основи законодавства України про охорону здоров`я" основними принципами охорони здоров`я в Україні є, зокрема, гуманістична спрямованість, забезпечення пріоритету загальнолюдських цінностей над класовими, національними, груповими або індивідуальними інтересами.

У статті 5 цього Закону визначено, що охорона здоров`я - загальний обов`язок суспільства та держави. Державні, громадські або інші органи, підприємства, установи, організації, посадові особи та громадяни зобов`язані забезпечити пріоритетність охорони здоров`я у власній діяльності, не завдавати шкоди здоров`ю населення і окремих осіб, у межах своєї компетенції надавати допомогу хворим, особам з інвалідністю та потерпілим від нещасних випадків, сприяти працівникам органів і закладів охорони здоров`я в їх діяльності, а також виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством про охорону здоров`я.

Судом, також враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

При здійсненні правосуддя суд має виходити з необхідності дотримання основних засад господарського судочинства, зазначених у статтях 2, 4 ГПК України стосовно забезпечення права сторін на розгляд справ у господарському суді після їх звернення до нього у встановленому порядку, гарантованому чинним законодавством та всебічно забезпечити дотримання справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Господарський суд звертає увагу на те, що на даний час в Україні досить нестабільна ситуація, пов`язана з поширенням смертельно небезпечного вірусу. При цьому, дистанціювання громади може суттєво зменшити випадки зараження.

З огляду на викладене, беручи до уваги позицію Європейського суду з прав людини та статтю 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, яка визначає, що право на доступ до правосуддя не може бути обмежене, одночасно, враховуючи постанову Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", з метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема представників учасників справи та працівників суду, з метою забезпечення всіх прав учасників процесу, суду необхідно з`ясувати питання щодо безпосередньої участі суб`єктного складу представників учасників процесу, у зв`язку з чим прохає учасників даної господарської справи у триденний строк, з моменту отримання даної ухвали суду, надати суду інформацію щодо необхідності безпосередньої участі під час судового засідання або про можливість розгляду заяви без присутності учасників справи, за наявними у справі письмовими документами.

Керуючись статтями 232-236 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Запропонувати учасникам даної господарської справи та заінтересованій особі надати суду у триденний строк, з моменту отримання даної ухвали, інформацію щодо необхідності безпосередньої участі під час судового засідання 06 квітня 2020 року або про можливість розгляду заяви без присутності учасників справи та заінтересованої особи, за наявними у справі письмовими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвалу підписано 31 березня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/2454/15