ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01.04.2020 Справа №914/101/20

Суддя Господарського суду Львівської області Король М.Р., за участі секретаря судового засідання Чорної І.Б., провівши підготовче засідання у справі

за позовом: Публічного акціонерного товариства «ПЛАТИНУМ БАНК»

до відповідача 1: Товариства з обмеженою діяльністю «БАЛК ИНВЕСТ»

відповідача 2: Лідертано Холдінгс ЛТД

про: стягнення 500000,00грн.

Представники сторін: не з`явились,

ВСТАНОВИВ:

13.01.2020р. на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «ПЛАТИНУМ БАНК» до Товариства з обмеженою діяльністю «БАЛК ИНВЕСТ» та Лідертано Холдінгс ЛТД про стягнення 500000,00грн.

При цьому, згідно позовної заяви, місцезнаходженням відповідача 2 Лідертано Холдінгс ЛТЖ є Республіка Кіпр, тобто відповідач 2 є іноземним суб`єктом господарювання.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 12, 120, 176, 228, 229, 234, 365, 367 Господарського процесуального кодексу України, 20.01.2020р. Господарський суд Львівської області ухвалив, зокрема: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначити на 16.09.2020р. о 12:00год.; провадження у справі зупинити до надходження відповіді від компетентного органу іноземної держави на судове доручення про вручення виклику до суду чи інших документів; зобов`язати позивача в строк до 20.02.2020р. надати суду: три примірники нотаріально засвідченого перекладу на англійську мову позовної заяви з доданими до неї документами, ухвали про відкриття провадження у справі №914/101/20 від 20.01.2020р., судового доручення та виклику в судове засідання; оригінал платіжного доручення про сплату 21 (двадцять один) Євро за надання послуг щодо вручення документів Міністерством юстиції і громадського порядку Республіки Кіпр

Згідно з ч.1 ст.255 ЦК України, якщо строк встановлено для вчинення дії, вона може бути вчинена до закінчення останнього дня строку.

24.02.2020р. на адресу суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, яку зареєстровано відділом автоматизованого документообігу та обробки інформації за вх.№515/20.

Водночас, судом враховано положення ч.2 ст.255 ЦК України, згідно яких, письмові заяви та повідомлення, здані до установи зв`язку до закінчення останнього дня строку, вважаються такими, що здані своєчасно.

Так, відповідно до відмітки на поштовому конверті, в якому на адресу суду надійшла заява про зміну предмету позову (вх.№515/20 від 24.02.2020р.), таку заяву здано до установи зв`язку 20.02.2020р.

Розглянувши вищевказану заяву, суд зазначає, що у такій позивачем не надано витребуваних відповідно до ухвали від 20.01.2020р. документів, однак, у тексті вищевказаної заяви позивачем зазначено: «…ПАТ «ПтБ» було вирішено виключити з відповідачів Поручителя за Кредитним договором №134/11/12 від 16.11.2020 року Лідертано Холдінгс ЛТД та змінити предмет позову шляхом стягнення заборгованості виключно з Позичальника…».

При цьому, відповідно до ухвали від 20.01.2020р., підставою зупинення провадження у цій справі було визначено необхідність належного повідомлення відповідача 2 про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, судом враховано, що відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012). Згідно з ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права

Отже, враховуючи викладене вище, судом встановлено наявність підстав для поновлення провадження у справі з метою розгляду судом заяви про зміну предмету позову (вх.№515/20 від 24.02.2020р.).

Беручи до уваги викладене, 02.03.2020р. Господарський суд Львівської області постановив ухвалу, якою ухвалив: поновити провадження у справі; підготовче засідання призначити на 01.04.2020р.; явку представників учасників справи у підготовче засідання визнати обов`язковою.

16.03.2020р. на адресу суду від позивача надійшло клопотання №10/584-Л від 13.03.2020р. про участь представника Банку у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщення суду, яке зареєстровано відділом автоматизованого документообігу та обробки інформації за вх.№12806/20.

20.03.2020р. Господарський суд Львівської області постановив ухвалу, якою ухвалив відмовити Публічному акціонерному товариству «ПЛАТИНУМ БАНК» у задоволенні вищевказаного клопотання.

У підготовче засідання 01.04.2020р. сторони участі повноважних представників не забезпечили.

Розглянувши подану позивачем заяву про зміну предмету позову (вх.№515/20 від 24.02.2020р.), суд зазначає, що така за своєю суттю є заявою про залишення позову в частині позовних вимог до відповідача 2 у цій справі без розгляду, оскільки, в тексті вищевказаної заяви позивачем зазначено: «…ПАТ «ПтБ» було вирішено виключити з відповідачів Поручителя за Кредитним договором №134/11/12 від 16.11.2020 року Лідертано Холдінгс ЛТД та змінити предмет позову шляхом стягнення заборгованості виключно з Позичальника…», при цьому, Позичальником позивач зазначає відповідача 1 у цій справі.

Згідно з п.п. 10, 19 ч.2 ст.182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

При цьому, відповідно до п.1 ч.2 ст.185 ГПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з п.5 ч.1 ст.226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене, наявні підстави для прийняття судом заяви позивача про залишення позову в частині позовних вимог до відповідача 2 у цій справі без розгляду, викладеної у заяві про зміну предмету позову (вх.№515/20 від 24.02.2020р.).

Відповідно до ч.3 ст.177 ГПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до п.п.2, 3 ч.2 ст.183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Так, 11.03.2020р. Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України №215 від 16.03.2020р.), відповідно до якої, з 12 березня до 03 квітня 2020 року в Україні введено карантин через спалах у світі коронавірусу COVID - 19 з метою убезпечити населення України від розповсюдження гострої респіраторної хвороби та масового поширення вірусної інфекції коронавірусу

Згідно рекомендацій Ради суддів України, затверджених Рішенням №19 від 17.03.2020р., громадянам та сторонам, які є учасниками судових процесів рекомендовано утриматися від участі в судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової їх присутності.

Водночас, суд звертає увагу на те, що право на ефективний судовий захист закріплено у ст.2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №№2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (надалі по тексту «Конвенція»).

За змістом п.1 ст.6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Правила, які регламентують етапи і терміни подачі заяви на судовий розгляд спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і відповідність нормам, а саме, принципу правової визначеності (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ganete de Goni v. Spain (Кан`єте де Гоньі проти Іспанії). Враховуючи вищезазначене, правила, що стосуються предмета спору чи застосування цих правил, не повинні перешкоджати сторонам у отриманні доступного судового захисту (рішення Європейського суду з прав людини у справах Miragаll Escolano v. Spain (Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії); Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic (Звольський та Звольська проти Чехії).

Європейський суд з прав людини у справі Bellet v. France зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно до другої сторони. (Рішення у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27.10.1993р., п.33, «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996р., п.38, та «Надточій проти України» від 15.10.2008р., п.26).

Публічний характер судового розгляду є істотним елементом права на справедливий суд, а відкритість процесу, як правило, включає право особи бути заслуханою в суді (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.12.2018р. у справі №441/169/16-ц, провадження №61-20680св18).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в п.1 ст.6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Також, згідно практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення поняття «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один і той самий строк для всіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства»).

Європейський суд з прав людини в своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи, враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення «Бараона проти Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік; «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік).

Згідно ч.1 ст.3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Таким чином, задля дотримання карантинного режиму та недопущення поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, у зв`язку з запровадженням карантину, який продовжено до 24.04.2020р., з метою дотримання вимог Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)», Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020р. «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», а також для забезпечення всебічного, повного, об`єктивного та правильного вирішення спору та дослідження в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, для забезпечення рівності всіх учасників судового процесу, дотримання засад верховенства права та змагальності сторін, а також з метою забезпечення реалізації конституційного права на судовий захист шляхом участі у судовому засіданні, в тому числі, шляхом надання суду пояснень та доказів, які мають значення для вирішення спору, а також беручи до уваги висновки Європейського суду з прав людини у справі «Бартая проти Грузії», згідно яких, право заявника на ефективну участь у розгляді та право на рівність у засобах захисту своїх інтересів не може бути обмежене, оскільки це несумісно з принципами п.1 ст. 6 Конвенції (право на справедливий суд), суд дійшов висновку, що , строк проведення підготовчого провадження у справі слід продовжити з ініціативи суду та відкласти підготовче засідання в межах визначеного ГПК України строку.

Керуючись ст.ст. 177, 182-183, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заву Публічного акціонерного товариства «ПЛАТИНУМ БАНК» про залишення позову в частині позовних вимог до відповідача 2 у цій справі без розгляду, викладеної у заяві (вх.№515/20 від 24.02.2020р.).

2. Позов Публічного акціонерного товариства «ПЛАТИНУМ БАНК» до Товариства з обмеженою діяльністю «БАЛК ИНВЕСТ» та Лідертано Холдінгс ЛТД про стягнення 500000,00грн. в частині позовних вимог до Лідертано Холдінгс ЛТД залишити без розгляду.

3. Продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

4. Відкласти підготовче засідання на 13.05.2020 р. о 11:30 год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Львівської області за адресою: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, зал судових засідань № 4, ІІ поверх, каб. 204.

5. Явку представників учасників справи у підготовче засідання визнати обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст.235 ГПК України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку, визначеному розділом ІV Господарського процесуального кодексу України.

Інформацію по справі, яка розглядається можна отримати за наступною веб-адресою: http://lv.arbitr.gov.ua/sud5015.

Повний текст ухвали складено та підписано 06.04.2020р.

Суддя Король М.Р.