ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху

м. Суми

27.03.2020 Справа № 920/267/20

Господарський суд Сумської області у складі судді Яковенка В.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернувся з заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, посилаючись на положення Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч. 6 ст. 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

З дня введення в дію, 21.10.2019, Кодексу України з процедур банкрутства (далі КУзПБ) Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" втратив чинність (п.2 Прикінцевих і перехідних положень згаданого Кодексу).

Частиною 1 статті 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 20 та ч. 9 ст. 30 ГПК України справи про банкрутство розглядаються господарським судом за місцем знаходження боржника, тобто за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебування фізичної особи, яка не є підприємцем (ч. 3 ст. 27 ГПК України).

Однак на підтвердження місця реєстрації та фактичного проживання заявником не подано будь-яких документів, зокрема, з паспорту ним зроблено та надано лише копії з першої-п`ятої сторінок.

Усупереч вимог п. 9 ч. 3 ст. 116 КУзПБ заявником не надано копію трудової книжки, а лише витяг: перша (обкладинка), восьма і дев`ята (про останнє звільнення).

У відповідності до п.11 ч. 3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається, зокрема: декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства. Декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (ч. 5 ст. 116 КУзПБ), тобто у цьому випадку потрібно за 2017, 2018 та 2019 роки.

Проте ОСОБА_1 надано декларації про майновий стан за 2016, 2017 і 2018 роки.

На виконання п. 12 ч. 3 ст.116 КУзПБ заявником не додано докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. КУзПБ розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Згідно зі ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць у розмірі 2102 гривні.

Таким чином, заявник зобов`язаний до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність надати докази авансування винагороди арбітражному керуючому в розмірі 31530 грн.

Однак доказів авансування винагороди арбітражному керуючому до заяви про відкриття провадження у справі ОСОБА_1 не надано, що є порушення вищезгаданих вимог КУзПБ, який виключень та/або відстрочення, розстрочення такої сплати, зменшення її розміру або звільнення від внесення на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень сплати не передбачає, як інше чинне законодавство України.

При цьому заявником до заяви про відкриття провадження у справі додано клопотання про нарахування та виплату грошової винагороди арбітражному керуючому, в якому він проводить аналогію між судовим збором і зазначеною винагородою, вважаючи їх ідентичними платежами. Тому він вважає, що його потрібно звільнити від оплати винагороди, яку здійснити за рахунок кредиторів.

Такі твердження невірні та суперечать законодавству про судовий збір і банкрутство, оскільки винагорода арбітражного керуючого - це оплата послуг цієї особи, а внесення відповідних коштів на депозит суду - це мінімальна гарантія оплатності виконаної ним роботи. Ніхто не може бути примушений працювати безоплатно, що прирівнюється до рабської праці.

За таких обставин згадане клопотання про нарахування та виплату грошової винагороди арбітражному керуючому не підлягає задоволенню.

Крім того до заяви ОСОБА_1 додано клопотання про створення фонду кредиторами для винагороди арбітражному керуючому, яке на стадії прийняття заяви про відкриття справи про неплатоспроможність не може бути розглянуто та задоволено, оскільки воно віднесено до компетенції та вирішується комітетом кредиторів після відкриття провадження у справі, проведення попереднього засідання суду та відповідних зборів кредиторів, що триватиме не менше 60 днів, протягом яких арбітражний керуючий буде безоплатно виконувати свої обов`язки та нести пов`язані з процедурою витрати за власний кошт. Створення фонду для авансування грошової винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого, виходячи з ч.5 ст.30 КУзПБ, є правом, а не обов`язком кредиторів, і лише за наявності відповідного їх рішення з цього питання затверджується судом.

Пунктом 14 частини 3 статті 116 КУзПБ визначено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема: інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.115 КУзПБ боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:

1) розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредитором (кредиторами) становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;

3) ухвалено постанову у виконавчому провадженні про відсутність у фізичної особи майна, на яке може бути звернено стягнення;

4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

З доданих до заяви матеріалів убачається, що документально підтвердженими є зобов`язання заявника на загальну суму 41392,70 грн. перед чотирма фінансовими компаніями - кредитодавцями, що набагато менше ніж 30 розмірів мінімальної заробітної плати, що дорівнює 141 690 грн. на підставі визначеного ст.8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" розміру мінімальної заробітної плати з 1 січня 2020 року - 4723 грн.

Поряд з цим відсутні докази, що визначена заявником сума зобов`язань (407628,38 грн) є простроченою, що боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Згідно з ч.3 ст. 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених ст. 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи те, що заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містить перелічені вище недоліки, суд залишає цю заяву без руху.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ч. 3 ст. 37, ст.ст.115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі до 14.04.2020, але не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху шляхом надання доказів місця реєстрації та фактичного проживання заявника, повну копію трудової книжки заявника, декларацію про майновий стан боржника за 2019 рік, доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у сумі 31530 грн., доказів того, що розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредиторами становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати, боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, доказів існування інших обставин, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Ухвала про залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху не підлягає оскарженню.

Суддя В.В. Яковенко