УХВАЛА

27 березня 2020 року

м. Київ

Справа № 905/361/19

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду:

Ткаченко Н.Г. - головуючий, Ткача І.В., Селіваненка В.П., Пількова K.M., Катеринчук Л.Й., Дроботової Т.Б., Булгакової І.В., Баранця О.М., Львова Б.Ю.

розглянувши касаційну скаргу Державного підприємства "Енергоринок"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019

та ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019

за скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля"

на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Олефіра Олександра Олександровича

у справі № 905/361/19

за позовом Державного підприємства "Енергоринок"

до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля"

про стягнення 940 526 172,53 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі №905/361/19 (суддя Ніколаєва Л.В.) скаргу ПрАТ "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля" на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О. від 14.08.2019 вх. № 16306/19 задоволено. Визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О. щодо накладення арешту на грошові кошти ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" (ЄДРПОУ банка 14282829, МФО банка 334851) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 930 468 061,83 грн., згідно з постановою про арешт коштів боржника від 09.08.2019 у виконавчому провадженні № 59769906. Зобов`язано приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О. вжити заходів щодо зняття арешту з коштів ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" (ЄДРПОУ банка 14282829, МФО банка 334851) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 930 468 061,83 грн, згідно з постановою про арешт коштів боржника від 09.08.2019 у виконавчому провадженні № 59769906.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 (колегія суддів: Сіверін В.І. - головуючий, Терещенко О.І., Слободін М.М.) ухвалу господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі № 905/361/19 залишено без змін.

Ухвалюючи зазначені судові рішення, суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що рахунок № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" (МФО 334851) використовується ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", у тому числі, для виплати заробітної плати, відпускних, пільгових пенсій працівникам товариства, сплати обов`язкових платежів (зборів), пов`язаних з нарахуванням (виплатою) заробітної плати та інших обов`язкових платежів, а саме податку з доходів фізичних осіб, військового збору, єдиного внеску, що підтверджується довідкою АТ "ПУМБ" від 13.08.2019 № КНО-52.5.2/912 та випискою за рахунком з 11.07.2019 по 12.08.2019.

За висновками місцевого та апеляційного господарських судів, накладення приватним виконавцем арешту на грошові кошти, які містяться на рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ "ПУМБ" та які призначені для виплати заробітної плати, відпускних, пільгових пенсій працівникам товариства, сплати обов`язкових платежів (зборів), пов`язаних з нарахуванням (виплатою) заробітної плати та інших обов`язкових платежів, в тому числі податку з доходів фізичних осіб, військового збору, єдиного внеску, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат та платежів, порушує права та інтереси працівників відповідача та суперечить приписам Конституції України, Закону України "Про оплату праці", Конвенції про захист заробітної плати.

Не погоджуючись з ухваленими у справі судовими рішеннями, ДП "Енергоринок" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 у справі № 905/361/19 скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні скарги ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О.

Підставами для скасування оскаржуваних судових рішень заявник касаційної скарги зазначає порушення та неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права.

Так, у касаційній скарзі ДП "Енергоринок" не погоджується з висновками судів попередніх інстанцій стосовно того, що рахунок № НОМЕР_1 відкритий у ПАТ "ПУМБ" (МФО 334851), є зарплатним та наголошує, що із наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що через вказаний рахунок відповідач здійснює грошові операції в рамках ведення господарської діяльності, тобто цей рахунок використовується не виключно для виплати заробітної плати, тощо.

На думку позивача, вказані обставини є підставою для відмови у задоволенні скарги відповідача на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, ДП "Енергоринок" посилається на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 25.10.2019 у справі № 37/70, згідно якої ненадання скаржником доказів використання рахунку виключно з метою виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є підставою для відмови в задоволенні скарги.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги ДП "Енергоринок" у справі № 905/361/19 визначено склад колегії суддів: Случ О.В. - головуючий (доповідач), Кушнір І.В., Волковицька Н.О., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями Касаційного господарського суду від 02.12.2019.

Згідно ч. 4 ст. 301 ГПК України, перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.

За приписами ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.12.2019 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ДП "Енергоринок" та призначено розгляд касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі № 905/361/19 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

У відзиві, який надійшов до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" просить постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі № 905/361/19 залишити без змін, а касаційну скаргу ДП "Енергоринок" - без задоволення, посилаючись на те, що оскаржувані судові рішення є обґрунтованими та відповідають нормам чинного законодавства.

Крім того, ДП "Енергоринок" подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про передачу справи № 905/361/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі ч. 5 ст. 302 ГПК України, посилаючись на наявність двох протилежних висновків Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (постанова від 09.08.2019 у справі № 913/958/16 і постанова від 25.10.2019 у справі № 37/70) щодо допустимості накладення арешту на рахунки боржника у випадку, якщо з таких рахунків здійснюється виплата, зокрема, але не виключно, заробітної плати.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.01.2020 (колегія суддів: Случ О.В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н.О., Кушнір І.В.) справу № 905/361/19 разом із касаційною скаргою ДП "Енергоринок" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

На думку колегії суддів, наявні підстави відступити від висновку щодо обов`язковості скасування постанови про (визнання незаконними/неправомірними дій державного/приватного виконавця) щодо накладення арешту на кошти, розміщених на рахунках боржника, які використовуються, зокрема для виплати заробітної плати працівникам, викладеному у постанові від 09.08.2019 у справі № 913/958/16, яка прийнята колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що входить до складу іншої судової палати, а саме судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів‚ корпоративних прав та цінних паперів.

При цьому, колегія суддів дійшла висновку про передчасність розгляду заяви ДП "Енергоринок" про передачу справи № 905/361/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №905/361/19 визначено суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду: Ткаченко Н.Г. - головуючий, Ткач І.В., Селіваненко В.П., Пільков K.M., Катеринчук Л.Й., Дроботова Т.Б., Булгакова І.В., Баранець О.М., Львов Б.Ю., що підтверджується витягом із протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 21.01.2020.

Ухвалою суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.01.2020 у справі № 905/361/19 прийнято касаційну скаргу ДП "Енергоринок" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі № 905/361/19 до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду; призначено розгляд касаційної скарги ДП "Енергоринок" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.10.2019 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 27.08.2019 у справі № 905/361/19 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи; витребувано із Господарського суду Донецької області та Східного апеляційного господарського суду в повному обсязі матеріали справи № 905/361/19.

Справа № 905/361/19 у кількості 7-ми томів були направлені Господарським судом Донецької області із супровідним листом від 26.02.2020 № 905/361/19 та надійшла до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 05.03.2020.

Під час підготовки справи до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду встановлено, що Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 13.03.2019 у справі № 344/8982/17 висловив правову позицію про те, що рахунки 2600 призначені для зберігання коштів і здійснення будь-яких розрахунково-касових операцій, в тому числі виплати заробітної плати, та навіть в разі виплати з цих рахунків заробітної плати, такі рахунки не мають спеціального статусу. Відкриття окремого поточного рахунку для виплати заробітної плати зі спеціальним режимом використання не передбачено чинним законодавством України.

Згідно Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України та Інструкції про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України, затверджених постановою Національного банку України від 17 червня 2004 року № 280, рахунками зі спеціальним режимом використання є балансові рахунки 2604 "Цільові кошти на вимогу суб`єктів господарювання".

За висновком Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, скасовуючи постанову державного виконавця від 06.07.2017 про накладення арешту на кошти боржника, що перебувають на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому у ПАТ "ПУМБ", суди попередніх інстанцій не врахували, що зазначений рахунок не є рахунком із спеціальним режимом використання, а є поточним, призначеним для зберігання коштів та здійснення будь-яких розрахунково-касових операцій, в тому числі і для виплати заробітної плати, а відтак дійшли помилкового висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови державного виконавця.

Водночас, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 17.01.2020 у справі № 340/1018/19, погодившись з судом першої інстанції про те, що розрахунковий рахунок № НОМЕР_3 у Філії - Кіровоградське обласне управління АТ "Ощадбанк" (МФО 323475) є таким, з якого позивачем здійснюється виплата заробітної плати, сплата податків та зборів, дійшов висновку, що рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

При цьому, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду виходив з того, що виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Згідно з ч. 3 ст. 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати, передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 303 ГПК України про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах 1-4 статті 302 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах 5 або 6 статті 302 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи касаційної скарги та доводи відзиву на касаційну скаргу, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про необхідність передачі справи № 905/361/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду з огляду на наступне.

Як вбачається із матеріалів даної справи, рішенням Господарського суду Донецької області від 13.06.2019 позов ДП "Енергоринок" (далі - позивач) задоволено частково. Зменшено розмір пені до 10 518 429,33 грн і штрафу до 72 511,37 грн. Стягнуто з ПрАТ "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля" (далі - відповідач) на користь ДП "Енергоринок" 845 207 706,21 грн, а саме: 790 238 816,29 грн - основного боргу, 10 518 429,33 грн - пені, 72 511,37 грн. - штрафу, 32 249 056,17 грн. - інфляційних нарахувань, 12 128 893,05 грн - 3% річних, та витрати по сплаті судового збору у розмірі 672 350 грн.

На виконання вказаного рішення суду, Господарським судом Донецької області виданий відповідний наказ від 15.07.2019 № 905/361/19.

У справі, що розглядається, судами встановлено, що 09.08.2019 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Олефіром О.О. винесено, зокрема, постанову про відкриття виконавчого провадження № 59769906, згідно з якою відкрито виконавче провадження з виконання наказу № 905/361/19, виданого 15.07.2019р. господарським судом Донецької області, про стягнення з ПрАТ "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля" на користь ДП "Енергоринок" 845 207 706,21 грн., у тому числі : 790 238 816,29 грн - основного боргу, 10 518 429,33 грн. - пені, 72 511,37 грн. - штрафу, 32 249 056,17 грн. - інфляційних нарахувань, 12 128 893,05 грн. - 3% річних, та витрат по сплаті судового збору у розмірі 672 350 грн.; постанову про стягнення з боржника основної винагороди у ВП № 59769906, згідно з якою з боржника ПрАТ "ДТЕК "ПЕМ-Енерговугілля" стягнуто основну винагороду приватного виконавця у розмірі 84 588 005,62 грн.; постанову про арешт коштів боржника у ВП № 59769906, згідно з якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих на день винесення даної постанови рахунках в АТ "ПУМБ" (МФО 334851), Філії - Донецьке обласне управління АТ "Ощадбанк" (МФО 335106), АТ "Альфа -Банк" (МФО 300346) та всіх інших відкритих рахунках, крім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику, зокрема: на рахунку № НОМЕР_1 в АТ "ПУМБ" (МФО 334851) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 930 468 061,83 грн.

Предметом даного судового розгляду є скарга ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" на дії приватного виконавця, в якій скаржник просив визнати незаконними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О. щодо накладення арешту на грошові кошти ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" (ЄДРПОУ банка 14282829, МФО банка 334851) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 930 468 061,83 грн., згідно з постановою про арешт коштів боржника від 09.08.2019 у виконавчому провадженні № 59769906; зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Олефіра О.О. вжити заходів щодо зняття арешту з коштів ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" (ЄДРПОУ банка 14282829, МФО банка 334851) у межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 930 468 061,83 грн., згідно з постановою про арешт коштів боржника від 09.08.2019 у виконавчому провадженні № 59769906.

Обґрунтовуючи свої вимоги скаржник посилається зокрема на те, що рахунок № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ" призначений для виплати заробітної плати та інших обов`язкових платежів, накладення арешту на який унеможливлює виплату заробітної плати працівникам, які знаходяться із підприємством у трудових відносинах та мають на це право, гарантоване Конституцією України, Законом України "Про оплату праці", Кодексом законів про працю України, та заборонено відповідно до Конвенції Міжнародної організації праці про захист заробітної плати, ратифікованої Україною 04.08.1961.

Як зазначає ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", з цього рахунку ним також здійснюються розрахунки за придбану електричну енергію, а не зняття арешту з рахунку призведе до неможливості здійснення таких розрахунків, припинення розподілу електричної енергії споживачам, у тому числі КП "Компанія "Вода Донбасу", та, відповідно, припинення водопостачання до всіх об`єктів на всій території Донецької області, що, в свою чергу, має наслідком підвищення соціальної напруги, комунального колапсу всіх населених пунктів Донецької області, екологічної катастрофи, масового невдоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Питання, що виникають на стадії виконання рішень, винесених господарським судом, вирішуються в порядку, передбаченому нормами ГПК України та Законом України "Про виконавче провадження".

За змістом ст. 339 ГПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції (ст. 340 ГПК України).

Спеціальним нормативним актом з питань виконання судового рішення є Закон України "Про виконавче провадження", яким врегульовані питання щодо порядку, умов та підстав здійснення виконавчого провадження з примусового виконання рішень.

Разом з тим, Закон України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" визначає основи організації та діяльності з примусового виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб) органами державної виконавчої служби та приватними виконавцями, їхні завдання та правовий статус.

Відповідно до ч.1, п. 1 ч. 2 ст.18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно з п. п. 7, 21 ч. 3 ст. 18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей; отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 18 Закону України "Про виконавче провадження" під час виконання рішень виконавець має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, яка міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних. Порядок доступу до такої інформації з баз даних та реєстрів встановлюється Міністерством юстиції України разом із державними органами, які забезпечують їх ведення.

Статтею 48 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України "Про виконавче провадження" не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Водночас, саме на державного виконавця покладено обов`язок щодо вчинення дій із забезпечення виконання судового рішення відповідно до приписів та в порядку, встановленому Законом, а недотримання банківськими установами вимог щодо повідомлення виконавця про призначення рахунку та, відповідно, повернення постанови без виконання, не позбавляють виконавця можливості самостійно з`ясувати інформацію про наявність рахунків Боржника, а також статус цих рахунків, враховуючи приписи ч. 5 ст. 18 Закону України "Про виконавче провадження".

При цьому, як з`ясовано місцевим та апеляційним судами, з матеріалів виконавчого провадження вбачається, що приватний виконавець був обізнаний про те, що рахунок № НОМЕР_1 в АТ "ПУМБ" використовується для виплати заробітної плати, з огляду на звернення відповідача (скаржника) до приватного виконавця із заявами від 12.08.2019 б/н щодо зняття арешту з цього рахунку та від 13.08.2019 б/н про долучення до матеріалів виконавчого провадження довідки АТ "ПУМБ" № КНО-52.5.2/912 від 13.08.2019, а також наявність у матеріалах виконавчого провадження виписок по рахунку № НОМЕР_1 .

Інструкцією про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземній валютах, затвердженою постановою правління Національного банку України від 12.11.2003 № 492, визначено право клієнта - юридичної особи для здійснення деяких видів виплат, зокрема, заробітної плати, відкрити поточні рахунки фізичним особам, уклавши з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб. У разі неукладення такого договору використовується звичайний поточний рахунок юридичної особи. Для здійснення виплат заробітної плати з будь-якого рахунку юридичної особи фізичній особі банк відкриває спеціальний рахунок (п. п. 6.7, 6.9).

У справі, що розглядається, місцевим та апеляційним судами встановлено, що рахунок № НОМЕР_1 в АТ "ПУМБ" (МФО 334851), на який приватним виконавцем накладено арешт, використовується ПрАТ "ДТЕК ПЕМ - Енерговугілля", у тому числі, для виплати заробітної плати, відпускних, пільгових пенсій працівникам товариства, сплати обов`язкових платежів (зборів), пов`язаних з нарахуванням (виплатою) заробітної плати та інших обов`язкових платежів, а саме - податку з доходів фізичних осіб, військового збору, єдиного внеску, що підтверджується довідкою АТ "ПУМБ" № КНО-52.5.2/912 від 13.08.2019 та випискою за рахунком з 11.07.2019 по 12.08.2019.

Відповідно до ст. 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 43 Конституції України встановлено, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Принципи, закріплені в ст. ст. 3, 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях Кодексу законів про працю України та у Законі України "Про працю".

Відповідно до ч. 5 ст. 97 КЗпП оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Аналогічні положення щодо організації оплати праці на підприємствах містяться і у ст.15 Закону України "Про оплату праці".

Згідно з ч. 6 ст. 24 Закону України "Про оплату праці" своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Статтею 25 Закону України "Про оплату праці" встановлено заборону будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством.

Крім того, приписами ч.1 ст. 2, ч.2 ст. 10 Конвенції про захист заробітної плати № 95 від 01.07.1949, ратифікованої Україною 04.08.1961, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата.

Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Заробітна плата в розумінні поняття "власності" є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Зазначені норми в їх сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам (в т.ч. за час відпустки) не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку.

Таким чином, оскільки грошові кошти, які містяться на рахунку № НОМЕР_1 у ПАТ "ПУМБ", призначені для виплати заробітної плати, відпускних, пільгових пенсій працівникам товариства, сплати обов`язкових платежів (зборів), пов`язаних з нарахуванням (виплатою) заробітної плати та інших обов`язкових платежів, а саме - податку з доходів фізичних осіб, військового збору, єдиного внеску, накладення арешту на такий рахунок унеможливлює своєчасне здійснення зазначених виплат і платежів, порушує права та інтереси працівників скаржника та суперечить приписам норм чинного законодавства.

Виходячи з аналізу наведених вище норм, з огляду на фактичні обставини, які формують зміст спірних правовідносин, колегія суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважає за необхідне передати справу № 905/361/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі ч. 3 ст. 302 ГПК України у зв`язку із необхідністю відступлення від висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеного в раніше ухваленій постанові від 13.03.2019 у справі № 344/8982/17, стосовно того, що рахунки, призначені для зберігання коштів та здійснення будь-яких розрахунково-касових операцій, в тому числі для виплати заробітної плати, не є рахунками із спеціальним режимом використання, а є поточними, тому відсутні підстави для скасування оскаржуваної постанови державного виконавця про накладення арешту на такі рахунки.

Керуючись ст. ст. 234, 235, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Справу № 905/361/19 разом із касаційною скаргою Державного підприємства "Енергоринок" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.08.2019 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 21.10.2019 у справі № 905/361/19 передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий, суддя - Ткаченко Н.Г.

Судді - Ткач І.В.

Селіваненко В.П.

Пільков К.М.

Катеринчук Л.Й.

Дроботова Т.Б.

Булгакова І.В.

Баранець О.М.

Львов Б.Ю.