26.02.2020Справа № 910/8524/19
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді ДЖАРТИ В. В., за участі секретаря судового засідання Рєпкіної Ю. Є., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ"
про стягнення 3 490 197,83 грн (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 11.09.2019),
Представники учасників процесу згідно протоколу від 26.02.2020,
ОБСТАВИН СПРАВИ:
У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" (далі - позивач, Постачальник) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" (далі - відповідач, Товариство) про стягнення 3 341 276,69 грн, з яких: 2 959 244,40 грн - сума основного боргу, 270 180,24 грн - пеня, 23 214,80 грн - 3% річних та 88 37,25 грн - сума інфляційного збільшення.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору поставки № 1-06/0117 від 06.01.2017 в частині своєчасної оплати отриманого товару.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі для розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 31.07.2019. Сторонам визначено строки для вчинення процесуальних дій, зокрема, відповідачу було встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву - не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження в справі.
31.07.2019 перед початком судового засідання представником відповідача до канцелярії суду було подано клопотання про відкладення розгляду справи.
У підготовче засідання 31.07.2019 прибули представники сторін та надали пояснення.
Представник відповідача (за первісним позовом) підтримав подане клопотання про відкладення розгляду справи для подання відзиву та у зв`язку з проведенням сторонами переговорів про мирне врегулювання спору.
За результатами підготовчого засідання 31.07.2019 було оголошено перерву до 19.08.2019.
08.08.2019 до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" про визнання недійсним договору поставки. В обґрунтування вказаної зустрічної позовної заяви Товариством з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" покладений факт перевищення директором Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" наданих йому Статутом повноважень щодо укладення угод.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2019 зустрічну заяву заява Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" про визнання недійсним договору поставки повернуто заявнику.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2019 продовжено підготовче провадження у справі № 910/8524/19 на 30 днів по 06.10.2019 (включно) та відкладено судове засідання у справі № 910/8524/19 на 11.09.2019.
22.08.2019 через відділ діловодства та документообігу від Товариства надійшла заява про забезпечення позову.
27.08.2019 до канцелярії суду надійшла апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.08.2019.
Ухвалою від 28.08.2019 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" про забезпечення позову в справі № 910/8524/19.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2019 скеровано матеріали справи № 910/8524/19 до Північного апеляційного господарського суду для розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду від 12.08.2019 та зупинено провадження у справі Господарського суду міста Києва № 910/8524/19 до набрання законної сили рішенням (ухвалою/постановою) Північного апеляційного господарського суду у справі № 910/8524/19, ухваленого за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.08.2019.
07.11.2019 після розгляду апеляційної скарги матеріали справи надійшли до Господарського суду міста Києва.
Ухвалою від 12.11.2019 учасників судового процесу було повідомлено про призначення підготовчого судового засідання у справі № 910/8524/19 на 04.12.2019.
Ухвалою від 04.12.2019 поновлено провадження у справі № 910/8524/19.
04.12.0219 до канцелярії суду надійшло клопотання позивача про долучення додаткових доказів та поновлення процесуального строку.
Ухвалою від 04.12.2019 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті у судовому засіданні 18.12.2019.
12.12.2019 до канцелярії суду представником позивача подано клопотання про включення до судових витрат позивача витрат на правову допомогу.
16.12.2019 до канцелярії суду представником відповідача подано клопотання про долучення доказів.
У судове засідання 18.12.0219 прибули представники позивача та відповідача.
Представник відповідача повідомила, що безпосередньо перед початком судового засідання подала до канцелярії суду клопотання по зупинення провадження у справі.
Під час судового засідання судом було заслухана думка сторін щодо заявленого клопотання та відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.
За наслідками судового засідання 18.12.2019 судом була постановлена ухвала про відкладення судового розгляду по суті на 09.01.2020 (з урахуванням ухвали про виправлення описки).
02.01.2020 через автоматизований відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від Постачальника надійшли письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду від 18.12.2019, в яких останній засвідчує факт відсутності заборгованості у відповідача зі сплати суми основного боргу та просить стягнути 407 175,64 грн пені, 35 140,54 грн три проценти річних та 88 637,25 грн інфляційних втрат.
У призначене судове засідання з`явився представник позивача та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі з урахуванням пояснень поданих до суду 02.01.2020.
Представник Товариства в свою чергу до початку судового засідання через відділ діловодства та документообігу подав до суду клопотання про призначення експертизи та письмові пояснення. Проти задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі, посилаючись на обставини та факти, викладені в письмових поясненнях.
Під час судового засідання 09.01.2020 судом була заслухана думка представників учасників справи щодо заявленого клопотання про призначення експертизи та відмовлено в його задоволенні з підстав того, що така процесуальна дія як подання клопотання про призначення експертизи та призначення експертизи у межах розгляду справи може вчинятися виключно на стадії підготовчого провадження (приписи статті 99-100 Господарського процесуального кодексу України). Беручи до уваги той факт, що справа № 910/8524/19 станом на 09.01.2020 перебуває на стадії розгляду по суті, у суду відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання відповідача про призначення експертизи. Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу суду, що запропоновані відповідачем питання для експертного дослідження не потребують спеціальних знань та як наслідок не потребують призначення судової експертизи.
09.01.2020 судом було ухвалено рішення, яким провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" про стягнення 3 490 197,83 грн (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 11.09.2019) закрито в частині стягнення 2 959 244,40 грн суми основного боргу. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА-КОМБІКОРМ" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА" 407 175,64 грн (чотириста сім тисяч сто сімдесят п`ять гривень 64 копійки) пені, три проценти річних у розмірі 35 140,54 грн (тридцять п`ять тисяч сто сорок гривень 54 копійки), 88 637,25 грн (вісімдесят вісім тисяч шістсот тридцять сім гривень 25 копійок) інфляційних втрат та судовий збір у розмірі 52 352,97 грн (п`ятдесят дві тисячі триста п`ятдесят дві гривні 97 копійок).
10.01.2020 позивачем було подано до відділу діловодства суду заяву про ухвалення додаткового рішення про розподіл витрат на правову допомогу, про що ним було подане клопотання 12.12.2019.
Ухвалою суду від 14.02.2020 судом було повідомлено сторін про здійснення розгляду питання про розподіл судових витрат у судовому засіданні 26.02.2020.
25.02.2020 від Товариства надійшов відзив щодо розподілу судових витрат позивача на правову допомогу, в якому останнє просило суду зменшити розмір витрат до 5 241,00 грн.
Також, відповідач просив відкласти судове засідання.
У призначене судове засідання 26.02.2020 прибув представник позивача та просив суд стягнути з відповідача 81 500,00 грн витрат на правову допомогу.
Відповідно до статей 233, 244 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) додаткове рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -
Відповідно до пункту 3 частини статті 244 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.
Згідно з частиною 2 статті 244 ГПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.
За приписами частин 3, 4 статті 244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Як було зазначено вище, рішенням Господарського суду міста Києва від 09.01.2020 позовні вимоги Постачальника були задоволені повністю (враховуючи закриття провадження в частині основного боргу).
При цьому, судом встановлено, що при прийнятті рішення у даній справі не вирішено питання щодо розподілу судових витрат, витрат пов`язаних із розглядом справи та витрат на професійну правничу допомогу, понесених відповідачем 1 та відповідачем 2.
Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
За змістом частин 1, 3 статті 124 Господарського процесуального кодексу України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.
Згідно із поданими до матеріалів справи заявою позивача, останній просить стягнути з відповідача понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 81 500,00 грн.
Статтею 126 Господарського процесуального кодексу України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
При цьому, частиною 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Обґрунтовуючи розмір витрат на професійну правничу допомогу Постачальник посилається на те, що факт надання правової допомоги позивачу підтверджується договором про надання правової допомоги № 1/2018 від 03.01.2018, додатком № 14 від 29.05.2019, укладеним між ТОВ «ТРАУ НУТРИШИН УКРАЇНА» та Адвокатським об`єднанням «Євстігнєєв, Сидоренко і партнери», актом № 34 від 01.08.2019, актом № 41 від 25.09.2019 із звітом, актом № 49 від 09.12.2019. В укладеному між позивачем та адвокатським об`єднанням договорі сторони обумовили вартість однієї години роботи адвоката в розмірі 2 000,00 грн.
Відповідно до частин 5, 6 статті 126 Господарського процесуального кодексу України у разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспіврозмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Дослідивши надані до суду акти із розшифровкою, наведеною позивачем, суд дійшов висновку про те, що до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума витрат на правову допомогу в розмірі 56 500,00 грн.
Так, із акту № 34 від 01.08.2019 вбачається, що загальна сума наданих робіт становить 46 000,00 грн, у той час як позивач стверджує, що за даним актом робіт виконано на 52 000,00 грн. Тобто, 6 000,00 грн є непідтвердженою сумою правової допомоги.
Крім того, із наданого акту № 34 вбачається, що позивачем до витрат правової допомоги включено вартість 4 годин (8 000,00 грн) на копіювання документів для підготовки позову до суду. Суд критично оцінює включення вказаних робіт до правової допомоги, наданої адвокатом, та вважає, що вказана сума не підлягає стягненню з відповідача, як витрати на правову допомогу. Такий висновок суду ґрунтується на тому, що копіювання документів може бути вчинено не виключно адвокатом. При цьому, навіть у тому разі, якщо таке копіювання документів фактично було здійснене помічником адвоката, то такі витрати мали бути ідентифіковані позивачем, як вартість послуг помічника адвоката.
Надалі, із акту № 41 вбачається, що позивачем до витрат на правову допомогу включено 3000,00 грн (1,5 години) на підготовку заяви про забезпечення позову та 4 000,00 грн (2 години) на підготовку апеляційної скарги на ухвалу від 28.08.2019 (про відмову в забезпеченні позову). Суд вважає включення даних робіт до витрат, які підлягають відшкодуванню з відповідача безпідставним. Такий висновок суду ґрунтується на тому, що такий використання позивачем такого процесуального інструменту, як «забезпечення позову» не є обов`язком позивача, а виключно його правом, яке могло бути і не реалізоване. Таким чином, витрати на підготовку заяви про забезпечення позову та підготовку апеляційної скарги на ухвалу від 28.08.2019, враховуючи відмову в задоволенні такої заяви, не підлягають відшкодуванню з відповідача.
Разом з тим, із акту № 49 вбачається, що позивачем до витрат включено підготовку заяви про відмову від апеляційної скарги на ухвалу суду від 28.08.2019 (про відмову в забезпеченні позову) в розмірі 1 000,00 грн. Суд вважає, що вказана сума витрат не підлягає відшкодуванню з відповідача, оскільки така поведінка позивача є суперечливою, а саме: Постачальником ініційоване апеляційне оскарження ухвали суду, а у подальшому прийнято рішення про відмову від цієї скарги. Тобто фактично позивачем було реалізоване його право, а не обов`язок, на апеляційне оскарження, від якого у подальшому він відмовився, а витрати за складання заяви про відмову від апеляційної скарги намагається покласти на відповідача.
Також, із протоколу судового засідання Північного апеляційного господарського суду від 15.10.2019 вбачається, що розгляд апеляційних скарг на ухвалу суду від 28.08.2019 (про відмову в забезпеченні позову) та на ухвалу суду від 12.08.2018 (про повернення зустрічної позовної заяви) відбувалось в межах одного судового засідання. З огляду на вказане, суд не вбачає підстав для покладення на відповідача витрат на забезпечення судового представництва у подвійному розмірі.
Водночас, беручи до уваги заперечення відповідача, суд вважає за необхідне зменшити вартість авансованих послуг на 50 відсотків, а саме до 2 000,00 грн, враховуючи також факт відсутності акту та той факт, що складання клопотання про розподіл витрат на правову допомогу є процесуальним інструментом для сторони, яка має на меті відшкодувати витрати за рахунок іншої сторони (опонента) і є обов`язком такої сторони подати підтверджуючі документи.
У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який тим не менш, повинен ґрунтуватися на більш чітких критеріях, визначених у частині 4 статті 126 ГПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності цим критеріям заявлених витрат. Аналогічна правова позиція викладена в постанові від 07.08.2018 Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №916/1283/17.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України" (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України" (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України", від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України" (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
З огляду на вказане загальний розмір витрат на правову допомогу за виключенням вищезазначених позицій за розрахунком суду становить 56 500,00 грн.
Керуючись статями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -
2. Після набрання додатковим рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідні накази.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 16.03.2020.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ