Справа № 909/1345/19
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17.03.2020 м. Івано-Франківськ
Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Кобецької С. М., секретар судового засідання Савчин Т. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Геліос Лоджистік",

вул. Маловського, буд.3, м.Одеса, Одеська область, 65006;

адреса для листування: представник позивача адвокат Дячук Павло Миколайович,

проспект Шевченка, 4А, офіс 245, м. Одеса, 65032;

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Бусел-Прикарпаття",

вул. Автоливмашівська, буд.5, с.Хриплин, м.Івано-Франківськ,

Івано-Франківська область,76018;

про стягнення 651 343,07грн, з яких: 53 608,52грн - основний борг, 597 734,55грн - штраф.

Представники сторін в судове засідання не з"явилися.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Івано-Франківської області знаходиться справа за позовом ТОВ "Геліос Лоджистік" до відповідача ТОВ "Бусел-Прикарпаття" про стягнення 651 343,07грн.

В підготовчому засіданні 03.03.2020 судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 17.03.2020 о 12:00год.

Представник позивача в судове засідання не з"явився, хоча про дату, час та місце останнього був належним чином повідомлений ухвалою суду від 03.03.2020. Однак адресував суду клопотання б/н від 11.03.2020 (вх№4172/20 від 16.03.2020) про відкладення розгляду справи у зв"язку з неможливістю забезпечити участь в судовому засіданні повноважного представника.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про причини неявки суду не повідомив хоча про дату, час та місце останнього був належним чином повідомлений ухвалою суду від 03.03.2020.

Нормами статті 8 Конституції України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" № 3477-IV від 23.02.2006 обумовлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, зокрема цивільного характеру.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25.01.2006, № 1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ" в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд. Визначаючи ці критерії, Верховний суд посилається на рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України".

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.11.1988 у справі "Броуган та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо. Таким чином у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянути впродовж розумного строку. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі. Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, тощо.

Указом Президента України № 87/2020 від 13.03.2020 уведено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 13.03.2020, а постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" № 211 від 11.03.2020 установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин.

Беручи до уваги звернення Ради суддів України щодо вжиття карантинних заходів, розміщеного 11.03.2020 на офійному веб-сайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua), рішення зборів суддів Господарського суду Iвано-Франкiвської областi №3 від 16.03.2020, яким вирішено встановити особливий режим роботи Господарського суду Iвано-Франкiвської областi в перiод дiї карантину запровадженого постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020, зважаючи на приписи статті 3 Конституції України у відповідності до яких людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, враховуючи неявку в судове засідання учасників справи, суд прийшов до висновку про необхідність продовження строку розгляду справи та відкладення судового засідання.

Керуючись статтями 202, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Розгляд справи відкласти.

2.Про дату, час та місце судового засідання учасники справи будуть додатково повідомлені ухвалою суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.Кобецька