ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

12.03.2020 Справа № 904/738/20

за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПРИВАТБАНК", м.Київ

до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, м.Павлогдад Дніпропетровська область

про скасування рішення Павлоградської міської ради від 26.12.2017 №1028-33/VII та зобов`язання вчинити певні дії

Суддя Кеся Н.Б.

При секретарі судового засідання Хавіної О.С.

Представники:

Позивач в судове засідання з`явився представник Голобородько Д.І., довіреність № 2454-К-О від 24.05.2019, який не є адвокатом.

Від Відповідача: представник не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство Комерційний Банк "Приватбанк" (далі-Позивач) 10.02.2020 звернулося з позовом до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області (далі-Відповідач), в якому просить суд

визнати протиправним та скасувати рішення Павлоградської міської ради 33 сесії VII скликання від 26.12.2017 року № 1028-33/УП про надання земельної ділянки з кадастровим номером :02:010:0058, площею 2,8000 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м.Павлоград, вулиця Шосейна, 32 в оренду АТ КБ "ПРИВАТБАНК";

визнати бездіяльність Павлоградської міської ради, щодо відмови у розгляді заяв АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про надання земельної ділянки в безоплатне постійне користування протиправною та зобов`язати Павлоградську міську раду винести рішення за результатами розгляду заяв про надання земельної ділянки з кадастровим номером :02:010:0058, площею 2,8000 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м.Павлоград, вулиця Шосейна, 32 в безоплатне постійне користування АТ КБ "ПРИВАТБАНК".

14.02.2020 ухвалою суду залишено позовну заяву без руху для усунення Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк" недоліків позовної заяви, а саме надати до суду докази належного самопредставництва з огляду на положення ст. 56 ГПК України (документів, що підтверджують наявність трудового договору, положення про структурний підрозділ, посадова інструкція тощо).

На виконання вимог ухвали суду від 14.02.2020 представник Позивача подав копію першої та останньої сторінки трудового договору співробітника Голобородько Д.І . від 20.05.2019 року, витяг з наказу про прийом на роботу Голобородько Д.І., копію довідки від 14.02.2020, копію довіреності №2454-К-О від 24.05.2019 на представництво інтересів АТ КБ "Приватбанк" Голобородько Д.І.

21.02.2020 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 12.03.2020 о 09:30 год.

Відповідач в судове засідання призначене на 12.03.2020 не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлений належним чином за юридичною адресою.

Відповідно до частини 1 статті 210 ГПК України, суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Так, під час дослідження суддею доказів у справі №904/738/20 встановлено, що позовну заяву у даній справі підписано представником Позивача Голобородько Д.І., на підтвердження повноважень якого надано копію першої та останньої сторінки трудового договору співробітника Голобородько Д.І. від 20.05.2019 року, витяг з наказу про прийом на роботу Голобородько Д.І., копію довідки від 14.02.2020, копії довіреності №2454-К-О від 24.05.2019 на представництво інтересів АТ КБ "Приватбанк" Голобородько Д.І. (арк.с. 55-60), які не містять повноважень цієї особи на самопредставництво юридичної особи в суді по справі №904/738/20.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України (в редакції Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30.09.2016, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Законом України від 18.12.2019 № 390-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення", який набрав чинності 29.12.2019, внесено зміни, у тому числі, до частин третьої і четвертої статті 56 Господарського процесуального кодексу України шляхом викладення в такій редакції:

3. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

4. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника».

Отже, прийнятий Закон визначає поняття "самопредставництва юридичної особи" шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, а для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а і за іншими уповноваженими особами.

Працівник юридичної особи підтверджує право на звернення від імені такої особи в порядку самопредставництва, для чого надає суду:

- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або

- оригінал або копія трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника; та

- окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

Довіреність без зазначення конкретної судової справи для здійснення представництва, та інші докази: статут, положення, трудовий договір, контракту тощо без зазначення певного обсягу повноважень не є доказом, що відповідна особа діє від імені юридичної особи в порядку самопредставництва.

Крім того, відповідно до частини першої статті 92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації (ч.4 ст.87 Цивільного кодексу України).

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються, окрім Цивільного кодексу України, спеціальним Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Загальні засади державної реєстрації, а також її основні принципи визначені в статті 4 вказаного Закону. До них, зокрема, належать обов`язковість та публічність державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі. З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр) (ч.1 ст. 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань") .

Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (ч.3 ст.9 Закону).

При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої цього закону Витяг з Єдиного державного реєстру (далі - Витяг) містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.

Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі. Якщо ж відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі.

Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.

Таким чином, суду не надано належних доказів щодо належного уповноваження Голобородько Д,І. на підписання позову від імені Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк".

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладеною у справі № 924/440/19, у справі №160/2199/19 Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, Верховного Суду у складі судді Касаційного господарського суду у справі № 17/495-08.

Таким чином, з огляду на непідтвердження Голоборотько Д.І. права діяти від імені Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" в порядку самопредставництва, а також за відсутності доказів наявності у нього статусу адвоката, суд доходить висновку про те, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, що є підставою для залишення позову без розгляду

Пунктом 2 частини 1 статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду у випадку, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

Згідно ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" (положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України) передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин судовий збір підлягає поверненню.

Господарський суд звертає увагу на те, що згідно з частиною 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 234, 235 ГПК України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк" до Павлоградської міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасувати рішення Павлоградської міської ради 33 сесії VII скликання від 26.12.2017 року № 1028-33/УП про надання земельної ділянки з кадастровим номером :02:010:0058, площею 2,8000 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м.Павлоград, вулиця Шосейна , 32 в оренду АТ КБ "ПРИВАТБАНК" та визнання бездіяльності Павлоградської міської ради, щодо відмови у розгляді заяв АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про надання земельної ділянки в безоплатне постійне користування протиправною та зобов`язати Павлоградську міську раду винести рішення за результатами розгляду заяв про надання земельної ділянки з кадастровим номером :02:010:0058, площею 2,8000 га, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м.Павлоград, вулиця Шосейна , 32 в безоплатне постійне користування АТ КБ "ПРИВАТБАНК" залишити без розгляду.

Повернути Акціонерному товариству Комерційний Банк "Приватбанк" (01001, м.Київ, вул.Грушевського, 1Д; адреса для листування: 49094, м.Дніпро, вул.Набережна Перемоги, 50, ) 4202,00 (чотири тисячі двісті дві грн 00 коп.) грн. судового збору, сплаченого відповідно до платіжного доручення №PROM7B13VU від 07.02.2020.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в десятиденний строк у порядку, встановленому статтями 254-259 ГПК України.

Суддя Н.Б. Кеся