ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року

м. Київ

Справа № 906/586/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий, Волковицька Н. О., Могил С. К.

за участю секретаря судового засідання - Мазуренко М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго"

на рішення Господарського суду Житомирської області від 14.12.2017 (суддя Маріщенко Л. О.)

і постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.06.2019 (головуючий суддя Павлюк І. Ю., судді Демидюк О. О., Савченко Г. І.)

у справі № 906/586/17

за позовом Приватного підприємства "СІТ"

до Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго")

про скасування рішення комісії,

(у судовому засіданні взяли участь представники: позивача - Черних І.В., відповідача - Приведьон В.М.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Приватне підприємство "СІТ" (далі - позивач, ПП "СІТ") звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом до Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (Приватного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго") (далі - відповідач, АТ "Житомиробленерго") про скасування рішення комісії Олевського РЕМ, оформленого протоколом від 14.06.2017 №3 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ).

2. Позовні вимоги аргументовані тим, що: рішення комісії Олевського РЕМ, оформлене протоколом від 14.06.2017 №3 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ (далі - Рішення), є неправомірним, оскільки прийняте на підставі неправомірного акта про порушення від 25.05.2017 № 012356 (далі - Акт); акт про порушення на місці не складався, також в Акті не зазначено, які саме дії, що свідчать про явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників, вчинялися позивачем. Зокрема, позивач посилається на те, що прилад, який було вилучено із РУ04, призначений для боротьби з осами, тарганами та гризунами і не впливає на роботу лічильника, а також що прилад не був підданий експертизі.

Короткий зміст судових рішень

3. Рішенням господарського суду Житомирської області від 14.12.2017 позов задоволено, Рішення скасовано.

Рішення місцевого господарського суду з посиланням на приписи статті 26 Закону України "Про електроенергетику", пунктів 3.1, 3.16, 3.17, 5.1, 15, 16, 8.1, 6.40, 6.41, 10.2.9, 10.2.10 ПКЕЕ аргументовано тим, що абзацом другим пункту 2.1 Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 (далі - Методика), передбачено, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. Оскільки прилади на експертизу не надсилалися, Рішення ґрунтується на припущенні про пошкодження приладу обліку, а складений акт перевірки не містить достовірних даних щодо втручання споживача в роботу приладів обліку.

4. Постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 07.02.2018 рішення місцевого господарського суду скасовано; прийнято нове рішення, яким у позові відмовлено.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що: виявлений прилад під час проведеної перевірки представниками АТ "Житомиробленерго" не вилучався та не опломбовувався у сейф-пакет, оскільки, як свідчать матеріали справи, до таких представників з боку позивача було застосовано силу, а виявлений прилад у працівників АТ "Житомиробленерго" відібраний, про що свідчить диск з відеозаписом, оглянутий судом у судовому засіданні; такі неправомірні дії позивача унеможливили направлення на експертизу приладу обліку електричної енергії разом з приладом, який був виявлений представниками відповідача 25.05.2017 при контрольному огляді; акт про порушення, відповідно до приписів законодавства та умов договору, вважається дійсним та допустимим доказом на підтвердження факту порушення позивачем ПКЕЕ, а тому може бути підставою для застосування відповідачем приписів пункту 6.40 та пункту 10.2.9 ПКЕЕ.

5. Постановою Верховного Суду від 19.06.2018 постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 07.02.20189 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Передаючи справу на новий апеляційний розгляд, Верховний Суд зазначив, що: суд апеляційної інстанції належним чином не перевірив правильність застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої енергії; правильність застосування визначених Методикою формул, правильність всіх вихідних даних, що використовувалися енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, а також арифметичну правильність розрахунку, періоду часу, за який здійснювався такий розрахунок; суд обмежився лише формальним посиланням на те, що проведення нарахування обсягу та вартості необлікованої енергії у відповідності з пунктом 2.5 "в" Методики та пунктом 6.40 ПКЕЕ у розмірі 337 691, 89 грн є правомірним. Водночас здійснення розрахунку стороною зі справи не звільняло господарський суд від обов`язку перевірити правильність такого розрахунку та здійснити оцінку пов`язаних з цим доказів зі справи.

6. Під час нового розгляду справи, постановою Північно-західного апеляційного господарського суду рішення Господарського суду Житомирської області від 14.12.2017 залишено без змін.

Під час повторного апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції ухвалою від 10.09.2018 суд апеляційної інстанції призначив судову експертизу, за результатами якої складено висновок від 17.04.2019 № 9281 судової електротехнічної експертизи лічильника електричної енергії НІК 0052252, який суд апеляційної інстанції прийняв як належний доказ у справі.

Постанова суду апеляційної інстанції аргументована тим, що матеріали справи не містять належних і достовірних доказів на підтвердження вчинення позивачем порушення норм ПКЕЕ. Суд апеляційної інстанції погодився з висновком місцевого господарського суду що Рішення ґрунтується на припущенні про пошкодження приладу обліку, складений відповідачем Акт не містить достовірних даних щодо втручання в роботу приладів обліку, а також те, що відповідачем не доведено факту втручання позивачем в параметри розрахункового засобу обліку. Крім того, апеляційний господарський суд визнав необґрунтованим розрахунок вартості недоврахованої електроенергії здійснений відповідачем на підставі Акта у відповідності з пунктом 2.5 "в" Методики.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

7. АТ "Житомиробленерго" подало касаційну скаргу, в якій просить постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.06.2019 і рішення Господарського суду Житомирської області від 14.12.2017 скасувати, прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу (узагальнено)

8. Аргументуючи касаційну скаргу, відповідач посилається на порушення судами статей 2, 7, 11, 13, 14, 210, 236 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), неправильне застосування підпункту 3 пункту 2.1, пункту 2.5 Методики, а також помилковість висновків судів попередніх інстанцій про те, що Рішення комісії відповідача ґрунтується на припущені про пошкодження приладу обліку, а також, що відповідачем належними і допустимими доказами не доведено факт втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку.

Позиція інших учасників справи

9. Позивач надав відзив, у якому не погоджується з доводами касаційної скарги, вважає їх безпідставними і необґрунтованими, просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. Позивач зазначає, що суди повно та всебічно дослідили зібрані у справі докази і дійшли обґрунтованого висновку, про те що матеріали справи не підтверджують факту втручання позивача у роботу засобу обліку.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

10. 15.02.2011 Між ПП "СІТ" (споживач) і АТ "Житомиробленерго" (постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії № 367, відповідно до умов якого: під час виконання його умов, а також вирішення усіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема ПКЕЕ, затвердженими в установленому порядку (розділ 2); відповідальність за технічний стан засобів обліку несе організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору (пункт 4.2.7).

11. 25.05.2017 представники АТ "Житомиробленерго" прибули до ПП "СІТ", яке розташоване за адресою: м. Олевськ, вул. Київська, 58 для зняття показників електролічильника, який облікує спожиту електричну енергію даного підприємства, та для обстеження стану вузла обліку.

12. У ході проведеної перевірки представники енергопостачальної компанії у присутності власника ПП "СІТ" Черниха І. В. та уповноваженої особи Мидловця Я. П. склали Акт про порушення ПКЕЕ, де зазначено, що позивач порушив "п. 6.40, 10.2.9 Правил користування електричною енергією, шляхом проведення інших дій споживача на функціонування розрахункового приладу обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів. Порушення при контрольному огляді виявити неможливо". Під час здійснення перевірки електроустановок здійснювалась фото - та відео зйомка, які є додатками до Акта. Власник ПП "СІТ" і представник споживача від підпису і отримання Акта відмовилися.

13. 14.06.2017 комісія, розглянувши Акт, прийняла Рішення про проведення нарахування позивачеві обсягу та вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 337 691,89 грн за квітень, травень, червень 2017 року. Копія протоколу була вручена представникові споживача.

14. У висновку від 17.04.2019 № 9281 судової електротехнічної експертизи лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252, зокрема, встановлено наступні висновки:

1. Визначити, чи було будь-яке втручання в роботу лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252, в період з 06.03.2017 по 25.05.2017 не представляється можливим, так як конструктивне виконання даного лічильника не передбачає фіксацію дати і часу події в журналі подій.

2. Лічильник електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252 має захист від несанкціонованого втручання магнітним полем з індукцією більше 100 мТл. Захист від несанкціонованого втручання магнітним полем з індукцією більше 100 мТл здійснюється за допомогою індикатора магнітного поля типу "МагнеТ" №М8577108, який наклеєний на лицеву сторону прозорої кришки даного лічильника.

3. В конструкції лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252 не передбачено встановлення датчика (індикатора) електромагнітного випромінювання.

4. В пам`яті лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252 події впливу електромагнітного поля не фіксуються, так як конструкцією даного лічильника не передбачено встановлення датчика (індикатора) електромагнітного випромінювання.

5. Прилад, який наданий на експертизу ПП "СІТ", за зовнішніми ознаками є тим самим приладом, який було виявлено представниками енергопостачальника 25.05.2017 при обстеженні вузла обліку (відображений за допомогою засобів фото та відеофіксації т.1 а.с.55, диск DVD-R а.с.52).

6. Ймовірно після складення Акта про порушення від 25.05.2017 №012356 здійснювалось втручання в прилад шляхом зміни його електронної схеми (була проведена заміна мікросхеми високочастотного генератора на мікросхему підсилювача низької частоти (див. Акт обстеження даного лічильника в сервісному центрі TOB "НІК- ЕЛЕКТРОНІКА").

7. Технічні характеристики приладу не відповідають технічним характеристикам зазначеним на аркуші паперу, який наклеєний на одній із сторін приладу. У даному приладі відсутнє встановлення електроакустичних перетворювачів, за допомогою яких створюються ультразвукові коливання, тобто даний прилад не може створити звуковий тиск (130 Дбх2). Реальна вага пристрою складає 1907 грам, що не відповідає вазі, яка наведена в технічних характеристиках приладу (300 грам).

8. Прилад, при його встановлені у ввімкненому стані біля лічильника, здійснює частковий вплив на роботу рідкокристалічного індикатора лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252. При цьому облік спожитої електричної енергії даного лічильника не припиняється.

9. Визначити, чи здійснював прилад вплив на роботу лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 заводський номер 0052252, в період з 06.03.2017 по 25.05.2017, не представляється можливим, так як в конструктивному виконанні даного лічильника не передбачено фіксація дати і часу подій впливу електромагнітного поля та встановлення датчика електромагнітного випромінювання.

10. Визначити, чи здійснювався за допомогою приладу несанкціонований відбір електричної енергії в період з 06.03.2017 по 25.05.2017, не представляється можливим, так як в конструктивному виконанні даного лічильника не передбачено фіксація дати і часу подій впливу електромагнітного поля та встановлення датчика електромагнітного випромінювання.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій

15. Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання незаконним та скасування Рішення комісії АТ "Житомиробленерго" про нарахування ПП "СІТ" недорахованої електричної енергії на суму 337 691,89 грн.

16. Верховний Суд зазначає, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

17. При цьому вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи № 910/17955/17.

18. За змістом статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» (чинного на час виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією; інші правопорушення, передбачені законом.

19. ПКЕЕ (чинними на час виникнення спірних правовідносин; втратили чинність на підставі постанови НКРЕКП "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" від 14 березня 2018 року № 312) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).

20. Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

21. Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

22. Згідно з розділом 10 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.; забезпечити безперешкодний доступ (за службовим посвідченням) відповідальних представників постачальника електричної енергії та/або відповідальних представників підприємства, що здійснює передачу електричної енергії, до власних електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору про постачання електричної енергії.

23. Частинами першою-третьою статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

24. Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 ГК України).

25. Приписами частини другої статті 217 ГК України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

26. Частиною першої статті 218 ГК України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

27. Відповідно до приписів ПКЕЕ:

- у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики (пункт 6.40);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41);

- на підставі акта про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачеві. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків (пункт 6.42).

28. Відповідно до приписів Методики:

- Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2);

- Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (підпункт 3 пункту 2.1);

- у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується (частина друга пункту 2.1).

29. Суди встановили, що під час проведення перевірки у споживача (позивача) було виявлено факт порушення пункту 10.2.9 ПКЕЕ: "проведення інших дій споживача на функціонування розрахункового приладу обліку, явних ознак втручання в параметри засобу обліку з метою зміни його показів. Порушення при контрольному огляді виявити неможливо".

30. Відмовляючи у задоволенні позову, місцевий господарський суд зазначив, що оскільки прилади на експертизу не надсилалися, то Рішення відповідача про нарахування позивачеві обсягу та вартості необлікованої електроенергії ґрунтується на припущенні про пошкодження приладу обліку.

Апеляційний господарський суд погодився із вказаним висновком місцевого господарського суду, зокрема, з урахуванням висновку від 17.04.2019 № 9281 судової електротехнічної експертизи лічильника електричної енергії, проведеного на підставі норм ГПК України, а не у порядку визначеному нормами ПКЕЕ.

31. Разом з тим, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначає, що виявлений пристрій під час складання Акта представниками АТ "Житомиробленерго" не вилучався і не опломбовувався у сейф-пакет, оскільки до останніх зі сторони позивача було застосовано силу, а виявлений прилад у працівників АТ "Житомиробленерго" відібраний, що підтверджується відеофіксацією, заявою начальника Олевського РЕМ Микитенка І. С. до Олевського ВП Коростенського відділу поліції ГУНП в Житомирській області, листом від 26.06.2017 № 4063 та висновком про результати розгляду звернення (заяви, повідомлення) від 26.07.2017 Олевського ВП Коростенського відділу поліції ГУНП в Житомирській області.

32. Зі встановлених судами обставин справи вбачається, що позивач від підписання Акта відмовився та заперечує зафіксоване працівниками відповідача в Акті порушення ПКЕЕ (втручання в роботу приладу обліку з метою зміни його показів).

33. Верховний Суд зазначає, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

34. Принцип справедливості, добросовісності і розумності є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом. Принцип добросовісності є одним із засобів утримання сторін від зловживання своїми правами. Основне призначення цього принципу вбачається в наданні суддям більше можливостей з`ясовувати в повному обсязі фактичні обставини справи і, насамкінець, встановити об`єктивну істину. Загалом зміст цього принципу (справедливості, добросовісності і розумності) полягає в тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту та нормам закону.

35. Згідно зі статтею 13 ЦК України, визначивши межі здійснення цивільних прав, закон встановлює, що особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд; при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (частина друга); не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частина третя). Відповідно до частини третьої статті 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин, зокрема, другої та третьої статті 13 цього кодексу.

36. Цивільне законодавство ґрунтується на вільному здійсненні цивільних прав, а також добросовісності учасників цивільних правовідносин при здійсненні цивільних прав і виконання обов`язків. Таким чином, особа не може отримувати переваги від недобросовісної поведінки.

37. Як суд першої, так і суд апеляційної інстанції в оскаржуваних судових рішеннях не надали оцінки доводам відповідача стосовно поведінки позивача, яка унеможливила проведення експертизи електролічильника і прилада, який було виявлено під час проведення контрольного огляду, у порядку, визначеному нормами ПКЕЕ, а також доводам стосовно дійсності Акта за підписом чотирьох представників відповідача та наявній у ньому інформації про вчинене порушення ПКЕЕ.

38. Зокрема, суди не дослідили зміст самого порушення ПКЕЕ, яке було зафіксовано в Акті, та чи підлягає застосуванню до спірних правовідносин частина друга пункту 2.1 Методики, з огляду на те, що згідно з вказаною нормою факт пошкодження установлюється експертизою, у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення саме фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку.

Суд вважає за необхідне звернутися до власних правових позицій, викладених у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 916/2504/18.

39. Відповідно до пункту 2.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за відповідною формулою, яка наведена у даному пункті Методики.

40. Згідно з частиною першої статті 316 ГПК України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

41. Суд апеляційної інстанції, в порушення вказаної норми процесуального закону, не виконав вказівки Верховного Суду, викладені у постанові від 19.06.2018 у цій справі, щодо необхідності здійснити перевірку правильності проведеного нарахування обсягу і вартості необлікованої електроенергії донарахованої на підставі Акта, а знову обмежився формальним посиланням, цього разу, на необґрунтованість розрахунку обчислення розміру і вартості необлікованої електроенергії без дослідження конкретних його складових. Разом з тим, в силу приписів статті 300 ГПК України Верховний Суд позбавлений можливості самостійно здійснити таку перевірку.

42. За таких обставин, колегія суддів частково погоджується з доводами касаційної скарги і вважає передчасними висновки судів попередніх інстанцій про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

43. Відповідно до частин першої, другої, п`ятої статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

44. Зважаючи на викладене, висновки судів першої та апеляційної інстанцій не ґрунтуються на повному і всебічному розгляді в судовому процесі всіх обставин, встановлення яких є необхідним відповідно до норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

45. Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.

46. Оскільки передбачені статтею 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції не надають йому права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, постановлені у цій справі судові рішення необхідно скасувати, а справу передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

47. Під час нового розгляду справи судам слід урахувати наведене, дослідити та об`єктивно оцінити аргументи учасників справи і всі зібрані у справі докази в їх сукупності, всебічно і повно з`ясувати фактичні обставини справи та, залежно від встановленого, прийняти обґрунтоване і законне судове рішення.

Розподіл судових витрат

48. Оскільки справа передається на новий розгляд, розподіл судових витрат у порядку статті 129 ГПК України не здійснюється.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 ГПК України, Cуд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду Житомирської області від 14.12.2017 і постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.06.2019 у справі № 906/586/17 скасувати.

3. Справу № 906/586/17 направити на новий розгляд до Господарського суду Житомирської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил