ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"10" березня 2020 р.Справа № 922/4114/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

при секретарі судового засідання Калашников Г.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідент. номер НОМЕР_1 )
до Фізичної особи ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідент. номер НОМЕР_2 ) , Товариства з обмеженою відповідальністю Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" (62440, Харківська область, Харківський район, с. Руські Тишки, вул. Липецька, 94, ) 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_3 (ідент. номер НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ) 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_4 )
про розірвання договору купівлі-продажу, скасування рішення загальних зборів та скасування реєстраційних дій
за участю учасників справи:

позивача - Крайз О.І.;

першого відповідача - Чаплинський О.В.;

3-ї особи ( ОСОБА_4 ) - ОСОБА_5 .

ВСТАНОВИВ:

Позивач просить суд:

- розірвати договір № 1 купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- скасувати рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019, оформлене протоколом загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019;

- скасувати реєстраційну дію щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах від 15.04.2019 за № 5024530 щодо зміни складу або інформації про засновників.

Судові витрати позивач просить суд покласти на відповідачів.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує невиконанням першим відповідачем, як покупцем за договором купівлі-продажу, зобов`язання з оплати переданої йому у власність частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" (далі за текстом Товариства), що є суттєвим порушенням умов договору з боку відповідача, з посиланням на ст.ст.638, 655-657, 689, 691, 692 Цивільного кодексу України.

Розгляд справи у підготовчому провадженні неодноразово відкладався.

В підготовчому засіданні 03.03.2020 без виходу до нарадчої кімнати судом було постановлено ухвали із занесенням їх до протоколу судового засідання про:

- прийняття відзиву першого відповідача до розгляду та долучення його до матеріалів справи;

- прийняття до розгляду та долучення до матеріалів справи відповіді позивача на відзив;

- задоволення клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_4 про надання додаткового часу для надання відповідних пояснень та прийняття їх до розгляду. Також представник третьої особи відмовився від клопотання про виключення доказів, яке було подано ним 02.03.2020 за вх. № 5524.

В цьому ж судовому засіданні суд оголосив про залишення без розгляду поданих попереднім представником клопотань про огляд та витребування документів, про призначення судової почеркознавчої експертизи, судової технічної експертизи та про колегіальний розгляд справи, у зв`язку з відмовою представника першого відповідача від зазначених клопотань.

Проте, в судовому засіданні 03.03.2020 представник першого відповідача звернувся до суду з клопотанням, в якому просить суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса та на вирішення експертизи поставити наступні питання:

- чи виконано підпис в екземплярі протоколу № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) в графі "Голова зборів" ОСОБА_2 або іншою особою?

- чи виконано підпис в екземплярі договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) в графі "Покупець" ОСОБА_2 або іншою особою?

Також представник першого відповідача звернувся до суду з клопотанням, в якому просить суд витребувати у позивача оригінал договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019 та оригінал протоколу № 15/04/19 загальних зборів (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019, копії яких надані позивачем, та долучити їх до матеріалів справи до набрання судовим рішенням по справі № 922/4114/19 законної сили.

В підготовчому засіданні 03.03.2020 судом було оголошено, що клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи та про витребування доказів будуть вирішені в наступному судовому засіданні після викладення учасниками справи своєї правової позиції з приводу заявлених клопотань, у зв`язку з чим розгляд справи у підготовчому провадженні було відкладено на 10.03.2020, про що постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання.

06.03.2020 від представника позивача на адресу суду надійшли заперечення, в яких позивач заперечує проти призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на те, що першим відповідачем не надано суду належних доказів, які б свідчили про необхідність її проведення. Як зазначає позивач, протокол загальних зборів (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019 доводить лише обставини проведення загальних зборів учасників товариства, за результатами яких були прийняті певні рішення, які не впливають на предмет позову. Як вважає позивач, в матеріалах справи наявні всі необхідні докази для вирішення справи по суті та відсутня необхідність у спеціальних знаннях задля аналізу наявних доказів.

В судовому засіданні 10.03.2020 представник першого відповідача надав суду заперечення на відповідь на відзив, які прийняті судом до розгляду.

Представник першого відповідача клопотання про витребування доказів та призначення у справі судової почеркознавчої експертизи підтримує, просить їх задовольнити. Також, перший відповідач звернувся до суду з клопотанням, в якому просить суд призначити судову технічну експертизу документів, проведення якої доручити Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса та на вирішення експертизи поставити наступні питання:

- чи виготовлені сторінка 1 і сторінка 2 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) на одному або різних принтерах (копіювальних апаратах, багатофункціональних пристроях)?

- чи виготовлено договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) шляхом монтажу за допомогою комп`ютерної або копіювально-розмножувальної техніки?

- чи виготовлені (виконані) сторінка 1 і сторінка 2 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) у різний час?

- чи має спільну групову належність барвна речовина на сторінці 1 і сторінці 2 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником)?

- чи однакові технічні параметри текстів на сторінці 1 і сторінці 2 договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, який наданий позивачем (його представником) (розмір полів, довжина рядків, наявність колонтитулу, тощо)?

Також, представником першого відповідача заявлено клопотання про продовження строку підготовчого провадження з метою повного та всебічного розгляду справи судом, можливості надання сторонами додаткових доказів для підтвердження своєї правової позиції.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, ОСОБА_4 надав суду письмові пояснення, які також долучені судом до матеріалів справи, та звернувся до суду з заявою про колегіальний розгляд справи. Заявлені першим відповідачем клопотання підтримав повністю.

Представник позивача проти заявлених першим відповідачем та третьою особою клопотань заперечує в повному обсязі, просить суд в їх задоволенні відмовити повністю.

Заслухавши пояснення присутніх в судовому засіданні учасників справи, розглянувши клопотання першого відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, судової технічної експертизи документів, про витребування у позивача оригіналів документів та про продовження строків підготовчого провадження, а також заяву третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ( ОСОБА_4 ) про колегіальний розгляд справи, суд дійшов висновку про відмову в їх задоволенні, виходячи з наступного.

Розглянувши клопотання першого відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи та судової технічної експертизи документів, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

В обґрунтування необхідності призначення зазначених вище судових експертиз представник першого відповідача посилається на невизнання ним факту підписання договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019 за ціною, вказаною позивачем у позовній заяві і стверджує, що він був спотворений позивачем, тобто, первісний текст спірного договору купівлі-продажу є таким, що піддавався змінам. Крім того, оскільки копії протоколу № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства другого відповідача від 15.04.2019, надані позивачем та першим відповідачем є відмінними, перший відповідач вважає наданий позивачем спірний договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019 та протокол № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства від 15.04.2019 підробними, що може бути підтверджено висновком судової почеркознавчої та судової технічної експертиз.

Відповідно до ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

За положеннями ст.76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст.86 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ч.1 ст.99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Предметом позову у справі є розірвання договору № 1 купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019 з підстав порушення першим відповідачем істотних умов договору. В обґрунтування своїх вимог позивач, зокрема, надав зазначений вище договір та протокол № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства від 15.04.2019, які підписані позивачем та першим відповідачем.

Перший відповідач не оспорює факт укладення договору, однак заперечує обставини його укладення в частині визначення ціни, пояснюючи, що вказаний документ було підроблено, як і підроблено протокол № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства від 15.04.2019, оскільки надані позивачем документи відрізняються як за змістом, так і за формою свого оформлення від нотаріально засвідчених копій документів, на підставі яких було здійснено державну реєстрацію продажу частки у статутному капіталі Товариства другого відповідача позивачем першому відповідачу.

На думку першого відповідача, саме почеркознавча та технічна експертизи документів дозволить встановити підробку договору.

Проте, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст.638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Як вже зазначалось, до матеріалів справи позивачем надано, зокрема, договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019 та протокол № 15/04/19 загальних зборів засновників (учасників) Товариства від 15.04.2019.

При цьому, перший відповідач не спростовує тих обставин, що текстуальний зміст вказаної угоди містить усі істотні умови договору (зокрема, предмет договору, ціна, строк виконання, відповідальність сторін). Окрім того, договір складено в простій письмовій формі, а спеціальних вимог щодо форми вказаного договору чинне законодавство не висуває, що також може свідчити про належність форми даного договору.

Таким чином, фактично перший відповідач заперечує дійсність спірної угоди, оскільки обставини, які намагається встановити за допомогою експертизи (ознаки підроблення договору), можуть бути покладені в обґрунтування недійсності договору. Таким чином, саме на встановлення обставин дійсності/недійсності правочину (а не обставин його укладення або не укладення) спрямоване клопотання першого відповідача про призначення судових експертиз.

Суд звертає увагу, що до набрання 15.12.2017 чинності Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147-VIII від 03.10.2017, Господарський процесуальний кодекс України (зокрема, ст.83) містив положення щодо права господарського суду, зокрема, визнати недійсним повністю чи у певній частині пов`язаний з предметом спору договір, який суперечить законодавству; виходити за межі позовних вимог, якщо це необхідно для захисту прав і законних інтересів позивачів або третіх осіб з самостійними вимогами на предмет спору і про це є клопотання заінтересованої сторони.

Проте, Господарський процесуальний кодекс України в редакції, яка набрала чинності після 15.12.2017, зокрема ст.237 передбачає, що при ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог. Ухвалюючи рішення у справі, суд лише за заявою позивача, поданою до закінчення підготовчого провадження, може визнати недійсним повністю чи у певній частині пов`язаний з предметом спору правочин, який суперечить закону, та лише у тому разі, якщо позивач доведе, що він не міг включити відповідну вимогу до позовної заяви із незалежних від нього причин.

Першим відповідачем у встановленому чинним процесуальним законом порядку не заявлялась зустрічна позовна вимога про визнання недійсним договору. Також представником першого відповідача не надано доказів того, що у провадженні суду перебуває справа про визнання недійсним спірного договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019.

Відповідно до ст.204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Оскільки перший відповідач не оспорює чинність договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019, тому необхідно враховувати положення ст.204 Цивільного кодексу України щодо презумпції правомірності правочину.

Таким чином, призначення у справі судових експертиз, про які заявляє перший відповідач, фактично призведе лише до затягування судового процесу, оскільки наслідком їх проведення буде лише встановлення обставин, що не будуть мати значення для предмета спору у даній справі та виходять за межі предмету доказування.

Крім того, як повідомив перший відповідач, на даний час є відкритим кримінальне провадження по факту підроблення документів. Саме в межах даного кримінального провадження є законним та необхідним заходом проведення відповідних експертиз, наслідки проведення яких будуть мати певні правові наслідки.

В той же час, недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи може мати наслідком затягування судового процесу і призводити до порушення вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна.

Відповідно до ч.1 ст.6 вказаної Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (§ 51 рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.06.2009 у справі "Термобетон" проти України" (заява № 22538/04) постановив, що у цій справі мало місце порушення пункту 1 статті 6 Конвенції. При цьому Суд дійшов висновку щодо наявності необґрунтованої затримки у справі заявника з огляду на те, що розумність тривалості провадження повинна оцінюватись у світлі обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, важливість предмета розгляду для заявника, тоді як у даній справі за низку затримок (зокрема, направлення справи на новий розгляд до суду нижчої інстанції, затримки, спричинені зміною питань, поставлених експертам, а також тривалим періодом процедурної бездіяльності) має відповідати Уряд.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання першого відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи та судової технічної експертизи документів, у зв`язку з чим в їх задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Що стосується факту суперечності між доказами, наданими позивачем, та доказами, наданими першим відповідачем, на що посилається заявник в обґрунтування необхідності проведення відповідних судових експертиз, з цього приводу суд вважає за необхідне зазначити, що ці докази будуть оцінюватись судом у їх сукупності, разом з іншими доказами при розгляді справи по суті.

Стосовно клопотання першого відповідача про витребування у позивача оригіналів документів та долучення їх до матеріалів справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Суд звертає увагу на те, що клопотання заявлено першим відповідачем із пропуском відповідного строку для його подання та без належного обґрунтування, лише із посиланням на ч.2 та ч.6 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, яка передбачає подання доказів в оригіналі або в належним чином засвідченій копії та можливість суду за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу у разі подання його копії та існуванні сумнівів в її достовірності.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в судовому засіданні 03.03.2020, на вимогу суду, позивачем було надано оригінали договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі № 1 від 15.04.2019 та протоколу № 15/04/19 загальних зборів (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Велес-Агро" від 15.04.2019, які були оглянуті судом та за результатами їх огляду судом констатовано, що зазначені оригінали документів повністю відповідають копіям, наданим позивачем до позовної заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає клопотання першого відповідача про витребування у позивача оригіналів документів з метою долучення їх до матеріалів справи безпідставним, необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Розглянувши клопотання першого відповідача про продовження строку підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

В обґрунтування поданого клопотання перший відповідач посилається на складність справи за своїм предметом спору, неодноразову зміну позивачем позовних вимог та необхідність призначення у справі ряду судових експертиз, за наслідками проведення яких, на думку першого відповідача, сторони матимуть намір подати свої додаткові пояснення.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ( ОСОБА_4 .) також підтримує клопотання про продовження строку підготовчого провадження, посилаючись на можливе бажання подання ним в майбутньому додаткових доказів.

Представник позивача проти продовження строку підготовчого провадження заперечує, посилаючись на порушення його процесуальних прав та штучне затягування з боку відповідачів розгляду даної справи, що буде мати наслідком неможливість відновлення його порушених прав.

Відповідно до ч.3 ст.177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ні першим відповідачем, ні представником третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів ( ОСОБА_4 ) не було доведено суду наявності виняткового випадку, що може бути підставою для продовження підготовчого провадження у даній справі.

Суд вважає за необхідне зазначити, що як відповідачам, так і третім особам, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів, судом подовжувався строк для подання відзиву на позов та, відповідно, пояснень третьої особи, в тому числі й з врахуванням поданої позивачем заяви про зміну предмету позову. Суд не обмежував учасників справи також у поданні ними доказів, поданих навіть із порушенням строків, встановлених законом для їх подання, створюючи тим самим всі необхідні підстави для можливості надання всіх доказів, що можуть мати значення для повного та об`єктивного вирішення справи.

В той же час, судом не може порушуватись баланс інтересів учасників справи та право кожного на розумний строк вирішення справи.

Що стосується посилання на можливу необхідність подання в майбутньому ще додаткових доказів, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Порядок подання учасниками справи доказів передбачений ч.2, ч.3 ст.80 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви, а відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.4 ст.80 Господарського процесуального кодексу України).

Встановлені законом строки для подання учасниками справи доказів на даний час є закінченими. Відповідних заяв, із зазначенням конкретних доказів та об`єктивних причин не можливості подання відповідних доказів, в порядку ч.4 ст.80 Господарського процесуального кодексу України, учасниками справи також не подавалось.

Враховуючи викладене, та керуючись принципами рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та розумності строків розгляду справи судом, передбачених ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для продовження строку підготовчого провадження.

Розглянувши заяву третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ( ОСОБА_4 ) про колегіальний розгляд справи, суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні, виходячи з наступного.

Положеннями ч.10 ст.33 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Приписами ч.1 ст.33 Господарського процесуального кодексу України визначено, що будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

Законом не визначено, які саме категорії справ підлягають колегіальному розгляду, а складність справи може визначатися залежно від складності спірних правовідносин, доказового наповнення матеріалів справи, неоднаковості судової практики, застосування правових норм, що регулюють спірні відносини, тощо.

В той же час, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду призначити колегіальний розгляд справи лише з певним колом обставин, які, на думку сторони, свідчать про складність справи.

В обґрунтування поданої заяви третя особа посилається на складність справи за своїм предметом спору, неодноразову зміну позивачем позовних вимог та подання позивачем документів, що містять ознаки підроблення та викликають значні сумніви.

Такі посилання третьої особи не можуть бути розцінені судом як обставини, що зумовлюють необхідність розгляду даної справи у колегіальному складі.

А час заявлення відповідного клопотання може свідчити лише про зловживання учасником справи своїми процесуальними правами з метою затягування судового процесу, оскільки відповідне клопотання заявлено наприкінці строку підготовчого провадження.

Враховуючи вищенаведене, та приймаючи до уваги те, що суд не вбачає достатніх підстав для призначення колегіального розгляду справи, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що заява третьої особи задоволенню не підлягає.

За приписами ч.1 ст.177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч.2 ст.177 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.2 ст.185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги вчинення усіх необхідних процесуальних дій у даній справі для виконання завдань підготовчого провадження, встановлених ч.1 ст.177 Господарського процесуального кодексу України, наданням судом всім учасникам справи достатнього часу для можливості реалізації ними всіх належних ним процесуальних прав та обов`язків, а також у зв`язку із закінченням встановленого законом строку для проведення підготовчого провадження, суд дійшов висновку про необхідність закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

Визначаючи дату першого судового засідання по суті суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 195 Господарського процесуального кодексу України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі. Оскільки шістдесятим днем є 13.03.2020, суд вважає за необхідне визначити саме цю дату, датою першого судового засідання по суті.

Керуючись ст.ст.33, 80, 81, 91, 177, 185, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання першого відповідача про витребування у позивача оригіналів документів - відмовити.

В задоволенні клопотання першого відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі - відмовити.

В задоволенні клопотання першого відповідача про призначення судової технічної експертизи документів - відмовити.

В задоволенні клопотання першого відповідача про продовження строків підготовчого провадження - відмовити.

В задоволенні клопотання третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів ( ОСОБА_4 ) про колегіальний розгляд справи - відмовити.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті на "13" березня 2020 р. о 15:20

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 102.

Ухвала набирає законної сили після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 12.03.2020

Суддя Т.А. Лавренюк