ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

13 березня 2020 року Справа № 923/1536/15

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пригузи П.Д. за участі секретаря Литвиненко Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ПАТ "Дельта Банк" про відсторонення від виконання повноважень ліквідатора ТОВ "ВП "Херсонець" та призначення нового ліквідатора по справі

за заявою: Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Херсонець", м. Херсон,

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Херсонець", м. Херсон,

про банкрутство,

за участі представників сторін:

від кредиторів: Головного управління ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі - Ростецька В.А., довіреність № 187/9/21-22-10-03-04 від 05.09.2019; ПАТ "Дельта Банк" - Биковський Д.Ю., довіреність від 25.02.2020;

від боржника: ліквідатор - арбітражний керуючий Ракіна А.А.

Представник засновника ТОВ ВП "Херсонець" ОСОБА_2. - адвокат ОСОБА_1, ордер ХС № 101828 від 13.03.2020, свідоцтво ХС № 000204 від 10.01.2019;

в с т а н о в и в:

Справа перебуває в ліквідаційній процедурі, повноваження ліквідатора виконує арбітражний керуючий Ракіна Алла Анатоліївна.

До Господарського суду 10.02.2020 надійшло клопотання від голови комітету кредиторів ПАТ "Дельта Банк" про відсторонення від виконання повноважень ліквідатора ТОВ "ВП "Херсонець" арбітражного керуючого Ракіної Алли Анатоліївни та призначення нового ліквідатора арбітражного керуючого Клигіної Ірини Володимирівни. До клопотання додано копію протоколу засідання комітету кредиторів від 04.02.2020, яким прийнято відповідне рішення.

Ухвалою від 04.03.2020 Господарський суд призначив судове засідання для розгляду зазначеного клопотання на 13.03.2020, запропонував учасникам справи подати до суду письмово свої заяви по суті справи з вимогами, запереченнями, аргументами, поясненнями та міркуваннями щодо предмета судового розгляду - усунення арбітражного керуючого.

У судовому засіданні представники кредиторів та засновника боржника підтримали подане до суду клопотання голови комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого Ракіної Алли Анатоліївни від виконання обов`язків ліквідатора ТОВ "ВП "Херсонець" та призначення нового ліквідатора арбітражного керуючого Клигіної Ірини Володимирівни.

Ліквідатором на захист своєї позиції було подано до суду 02.03.2020 заяву щодо зловживання учасниками судового процесу своїми процесуальними правами, з доповненнями які надійшли до суду 10.03.2020 та 13.03.2020 року.

І. Правова позиція кредиторів:

Як зазначено у клопотанні та підтверджено у судовому засіданні представником ПАТ "Дельта Банк", Головного управління ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, представником засновника ТОВ ВП "Херсонець" ОСОБА_2. адвокатом Копитіною О.С. та ліквідатором - арбітражним керуючим Ракіною А.А. в день 04.02.2020 відбулось засідання комітету кредиторів у справі про банкрутство ТОВ "ВП "Херсонець".

Відповідно до порядку денного комітетом кредиторів банкрута розглядались наступні питання:

1. Звіт ліквідатора по хід та стан ліквідаційної процедури.

2. Звіт ліквідатора про витрати.

3. Питання щодо відсторонення/не відсторонення ліквідатора.

4. Питання щодо призначення/не призначення нового ліквідатора.

За результатами проведеного засідання комітету кредиторів, комітетом кредиторів прийнято наступні рішення:

- на підставі ч. 4 ст. 28 Кодексу України з процедур банкрутства клопотати перед господарським судом Херсонської про відсторонення арбітражного керуючого Ракіної А.А. від виконання обов`язків ліквідатора ТОВ «ВП «Херсонець»;

- клопотати перед господарським судом Херсонської області про призначення ліквідатором ТОВ ВП «Херсонець» арбітражного керуючого Клигіну Ірину Володимирівну.

Зазначене рішення було прийнято комітетом кредиторів одностайно.

В судовому засіданні представник ПАТ "Дельта Банк" - Биковський Д.Ю. як голова комітету кредиторів підтримав клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Ракіної А.А. від виконання обов`язків ліквідатора ТОВ «ВП «Херсонець», зазначивши, що це рішення комітетом кредиторів прийнято обома представниками кредиторів одноголосно, вважає, що комітет кредиторів відповідно до положень частини 4 ст. 28 КУзПБ не зобов`язаний пояснювати підстави для відсторонення арбітражного керуючого від виконання обов`язків, оскільки вказано норма передбачає, що комітет кредиторів має право в будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень незалежно від наявності підстав.

Представник кредитора Головного управління ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, підтримала клопотання комітету кредиторів, не пояснивши суду мотиви голосування кредитора Головного управління ДПС за таке рішення та про мотиви прийняття рішення комітетом кредиторів.

Представник засновника ТОВ ВП "Херсонець" ОСОБА_2., адвокат ОСОБА_1 також підтримала рішення комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого Ракіної А.А. від виконання повноважень ліквідатора, пояснивши, що вона приймала участь у засіданні комітету кредиторів з правом дорадчого голосу, зазначила, що комітетом кредиторів не розглядалися питання про наявність підстав для відсторонення арбітражного керуючого Ракіної А.А. від виконання обов`язків, а комітет кредиторів скористався своїм правом відсторонити її не залежно від підстав. Окрім того, ОСОБА_1 зазначила, що норма права частини 4 ст. 28 КУзПБ є захистом кредиторів від ліквідатора, який під час виконання обов`язків здійснює дії, що мають на меті залякати учасників справи, подаючи заяви у правоохоронні органи, адміністрацію Президента тощо, отже комітет кредиторів має намір позбавитися від такого арбітражного керуючого (фіксація звукозапису 11.19 - 11.22, 12.00-12.02).

ІІ. Правова позиція ліквідатора:

Ліквідатор у своїх заявах зазначає, що засновником боржника Гавриловим А.В. та кредитором ПАТ «Дельта Банк» неодноразово подавались скарги на дії ліквідатора Ракіної А.А., як до Господарського суду так і до Міністерства юстиції України.

Однак, щоразу їх скарги залишали без задоволення, оскільки в діях арбітражного керуючого Ракіної не було виявлено порушень законодавства.

Ліквідатором в ході виконання своїх обов`язків було реалізовано майно банкрута.

Внаслідок чого, 03.07.2017 року у межах справи про банкрутство № 923/1536/15 надійшла заява від засновника (учасника) ТОВ "ВП "Херсонець" ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна ТОВ «ВП «Херсонець», проведеного організатором аукціону 26.06.2017 за заявою ліквідатора Ракіної А.А.

Наприкінці вересня 2017 року за домовленістю представника ОСОБА_2. - Копитіної О.С. з ПАТ «Дельта Банк» , та ГУ ДФС у Херсонській області було скликано з порушенням норми ст. 26 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (діючого на той час) збори комітету кредиторів, та безпідставно вирішено на його засіданні питання щодо усунення ліквідатора Ракіної А.А., та призначення нового ліквідатора - Клигіної І.В.

Комітет кредиторів у справі в особі голови комітету кредиторів ТОВ «ВП «Херсонець» Биковського Д.Ю. 02.10.2017 подав клопотання до суду у межах справи про банкрутство про усунення ліквідатора Ракіної А.А., та призначення нового ліквідатора Клигіну І.В., з мотивів, що була занижена початкова вартість майна та продаж здійснено нижче ринкової ціни.

16.01.2018 Господарським судом Херсонської області розглянуто скаргу засновника ОСОБА_2. на дії (бездіяльність) ліквідатора Ракіної А.А., клопотання голови комітету кредиторів, та у задоволенні відмовлено.

Такж, 16.01.2018 господаревим судом Херсонської області розглянуто заяву засновника Гаврилов.а А.В. про визнання результатів відкритих торгів (аукціону) недійсними, та відмовлено.

Постановами Одеського апеляційного господарського суду 16.04.2018 скасовано вище зазначені ухвали господарського суду Херсонської області від 16.01.2018 року, задоволено скаргу засновника ОСОБА_2., клопотання голови комітету кредиторів щодо усунення ліквідатора Ракіної А.А., та призначення ліквідатором ТОВ «ВП «Херсонець» Клигіну І.В., та скасовано результати відкритих торгів.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 30.10.2018 скасовано обидві Постанови Одеського апеляційного господарського суду та на дії (бездіяльність) направлено на новий розгляд до Південно-західного апеляційного господарського суду, щодо результатів відкритих торгів (аукціону) направлено до суду першої інстанції.

Південно - західним апеляційним господарським судом 03.04.2019 розглянуто вдруге скаргу засновника ОСОБА_2. на дії (бездіяльність) ліквідатора Ракіної А.А., клопотання голови комітету кредиторів, та задоволено. Зміст Постанови від 03.04.2019 є аналогічним попередній Постанові Одеського апеляційного господарського суду від 16.04.2018 року.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 02.10.2019 скасовано Постанову Південно - західного апеляційного господарського суду від 03.04.2019 року на дії (бездіяльність) ліквідатора Ракіної А.А. за касаційною скаргою арбітражного керуючого Ракіної А.А., та направлено повторно на новий розгляд до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Південно-західним апеляційним господарським судом 16.12.2019 розглянуто вище зазначені апеляційні скарги: засновника ОСОБА_2., ПАТ «Дельта Банк», та Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, та відмовлено у задоволенні, залишено у силі ухвалу господарського суду Херсонської області від 16.01.2018 року.

Судом першої інстанції 15.03.2019 року розглянуто вдруге заяву засновника ОСОБА_2. щодо скасування результатів відкритих торгів (аукціону), та відмовлено у задоволенні. Засновник ОСОБА_2 не погодився з висновками суду та подав апеляційну скаргу до Південно - західного апеляційного господарського суду.

Постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду 13.02.2020 розглянута апеляційна скарга засновника ОСОБА_2, та за результатами розгляду відмовлено у задоволенні, та залишено у силі ухвалу господарського суду Херсонської області від 15.03.2019.

Ракіна А.А. зазначає, що за час судових розглядів вище зазначених спірних питань, новопризначений за клопотанням комітету кредиторів та засновника ОСОБА_2., арбітражний керуючий - ліквідатор ТОВ «ВП «Херсонець» Клигіна І.В. здійснила незаконний, на думку Ракіної А.А., продаж майна, яке вже не належало ТОВ «ВП «Херсонець», та власниками були приватні особи, які придбали майно на відкритих торгах (аукціоні).

Як вбачається з рішення, яке є остаточним Південно-західного апеляційного господарського суду від 13.02.2020 року результати відкритих торгів (аукціону) від 26.06.2017 року, які було проведено організатором аукціону за замовленням ліквідатора Ракіної А.А. залишилися незмінними.

Таким чином, продаж майна, яке вже було продано ліквідатором Ракіною А.А. на відкритих торгах (аукціоні), 14.08,2018 року проведеного за заявою арбітражного керуючого - ліквідатора ТОВ «ВП «Херсонець» Клигіної І.В., як і сам аукціон, є незаконними.

Крім того, Клигіна І .В. здійснила продаж чужої власності без попереднього витребування його у власників.

Такими діями ліквідатором Клигіною І.В., яка несе безпосередню відповідальність за свої незаконні дії, нанесені збитки банкруту: ТОВ «ВП Херсонець», який повинен за таким рішенням апеляційного господарського суду повернути власникам майна або саме майно, або кошти за ринковою вартістю майна.

Але, до такого незаконного продажу майна ліквідатором Клигіною І.В. мають причетність, на думку Ракіної А.А., і члени комітету кредиторів, і сам засновник ОСОБА_2., які у відповідності до ГПК України, до вимог Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», чинним на той час, повинні як учасники судового процесу, діяти у межах та спосіб передбачені нормами діючого законодавства.

На думку Ракіної А.А., важливим стосовно продажу ліквідатором Клигіною І.В. чужого майна, є те, що продаж майна було здійснено за ціною у 7-7,5 раз нижче, чіт це майно було придбано учасниками аукціону 26.06.2017 року, та такий продаж за ціною 68 тис. грн. проти продажу за ціною 456 тис. грн. є не тільки нижчою аукціонною ціною, а і нижче за вартістю металевих виробів ціни металобрухту у 3-3,5 разів.

Тобто, у даному випадку е безумовним те, що здійснити продаж металевих виробів нижче вартості металобрухту неможливо, а враховуючи, що таке відбулося за згодою з членами комітету кредиторів та засновника.

Тому, вважає, що відповідальність за наведені дії перед кредиторами має нести як ліквідатор Клигіна І.В., так і члени комітету кредиторів, засновник Гаврилов А.В.

Окрім того, Ракіна вважає, що засновник банкрута Гаврилов А.В., вивів усе майно ТОВ «ВП «Херсонець» протягом грудня 2014 року - вересня 2015 року, чим довів боржника до банкрутства і з цих підстав нею подано до суду заяву про покладання на заясновника субсидіарної відповідальності перед кредиторами на 144 327 736,99 грн.

Саме наведені обставини ліквідатор Ракіна А.А. вважає стали підставою та мотивами, якими керується комітет кредиторів при прийнятті рішення про її відсторонення від виконання обов`язків ліквідатора у цій справі.

Ліквідатор доводить, що з дати призначення арбітражного керуючого Ракіної А.А., тобто з 06.10.2015 року ліквідатором ТОВ «ВП «Херсонець», учасниками у справі про банкрутство; уповноваженою особою засновників, постійно здійснюються та створюються перешкоди у проведенні ліквідаційної процедури, здійснюється тиск з метою її відмови від виконання повноважень ліквідатора у цій справі.

Ліквідатор Ракіна А.А. зазначила, що 04.02.2020 комітетом кредиторів було змінено повістку засідання комітету кредиторів, яке скликалося за ініціативою ліквідатора Ракіної А.А., щоб надати звіт, та головою комітету кредиторів ПАТ «Дельта Банк» було включено до повістки дня питання про відсторонення ліквідатора Ракіної А.А., та вдруге призначення ліквідатором Клигіну І.В.

На засіданні комітету кредиторів 04.02.2020 Ракіною А.А. було доведено звіт про хід ліквідаційної процедури з дати останнього засідання комітету кредиторів. який скликався ліквідатором Ракіною А.А., - звіт не затверджено. Також на комітет кредиторів подано звіт про нарахування та відшкодування основної та додаткової винагород арбітражного керуючого. Але, комітет кредиторів не став первіряти первинні бухгалтерські документи, прийняв рішення «Зобов`язати ліквідатора надати кожному члену комітету кредиторів копії документів, підтверджуючих здійснення витрат у ліквідаційній процедурі». Прийнято рішення про відсторонення ліквідатора.

Ліквідатор вважає, що комітет кредиторів не є самостійним у прийнятті рішень щодо подальшого розгляду справи та завершення ліквідаційної процедури. Такі безпідставні дії з боку зазначених учасників процесу перешкоджають об`єктивному, своєчасному, повному, всебічному, об`єктивному виконанню ліквідаційної процедури, спрямовані на приховування неправомірних дій засновника ОСОБА_2. та інших заінтересованих осіб, та є перешкодою у здійсненні правосуддя, встановленню судом повно, всебічно істини у судовій справі, та усіх обставин, що пов`язані з банкрутством ТОВ «ВП «Херсонець», встановленню коло осіб, які винні у доведенні товариства до банкрутства тощо.

Ліквідатор вважає, що поведінка учасників справи та прийняті ними рішення від імені комітету кредиторів є зловживанням процесуальними правами учасниками судового процесу, просить відмовити у задоволенні клопотання про її відсторонення.

ІІІ. Мотивувальна частина судового рішення:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин відповідно до норм законодавства:

3.1. Відповідно до приписів ст. 60 КУзПБ у ліквідаційній процедурі господарський суд розглядає скарги на дії (бездіяльність) ліквідатора та здійснює інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

В силу норм Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", які були чинними на час призначення ліквідатором у справі арбітражного керуючого Ракіної А.А. та відповідно до норм КУзПБ - арбітражний керуючий (ліквідатор) є суб`єктом незалежної професійної діяльності, і водночас з моменту винесення ухвали (постанови) про призначення його ліквідатором до моменту припинення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства - боржника; ліквідатор з дня свого призначення виконує повноваження керівника (органів управління) боржника.

Через арбітражного керуючого здійснюються правовідносини між сторонами, господарським судом та іншими учасниками у справі про банкрутство.

3.2. Як учасник провадження у справі про банкрутство, арбітражний керуючий набуває такого статусу лише після прийняття судом відповідного процесуального документа.

3.3. Відтак, саме з цього моменту арбітражний керуючий (ліквідатор) має право здійснювати свої повноваження, визначені Законом про банкрутство, серед яких, проведення інвентаризації та оцінки майна банкрута; формування ліквідаційної маси; подання до суду заяв про визнання недійсними правочинів (договорів) боржника; вжиття заходів, спрямованих на пошук, виявлення та повернення майна банкрута, що знаходиться у третіх осіб; забезпечення збереження майна банкрута; ведення реєстру вимог кредиторів, а також має право заявити вимоги до третіх осіб, які відповідно до законодавства несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями боржника у зв`язку з доведенням його до банкрутства.

При цьому, ліквідатор у справі про банкрутство має самостійний статус як особа, що за рішенням суду зобов`язана належним чином виконувати свої повноваження в ході ліквідаційної процедури, зокрема ті, що направлені на формування ліквідаційної маси боржника, її оцінку, продаж тощо.

3.4. Відповідно до ч. 4 ст. 28 КУзПБ арбітражний керуючий може бути відсторонений господарським судом від виконання повноважень розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого санацією, ліквідатора, керуючого реалізацією за його заявою.

Відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі: 1) невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого; 2) зловживання правами арбітражного керуючого; 3) подання до суду неправдивих відомостей; 4) відмови арбітражному керуючому в наданні допуску до державної таємниці або скасування раніше наданого допуску; 5) припинення діяльності арбітражного керуючого; 6) наявності конфлікту інтересів.

Комітет кредиторів має право в будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень незалежно від наявності підстав.

За наявності підстав для відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень або за клопотанням комітету кредиторів господарський суд протягом 14 днів постановляє ухвалу про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень.

3.5. Виходячи з аналізу наведених норм, для відсторонення арбітражного керуючого, зокрема ліквідатора, від виконання повноважень, суд повинен дослідити виконання арбітражним керуючим покладених на нього обов`язків та надати оцінку діям арбітражного керуючого (ліквідатора), та у разі встановлення факту невиконання або неналежного виконання обов`язків арбітражним керуючим - відсторонити (усунути) арбітражного керуючого від виконання повноважень.

3.6. З аналізу змісту приписів ст. 28 КУзПБ вбачається, що арбітражний керуючий може бути відсторонений господарським судом від виконання повноважень ліквідатора у разі звернення комітету кредиторів до господарського суду з таким клопотанням у будь-який час та, при цьому, незалежно від наявності підстав. Таке клопотання комітету кредиторів є окремою, додатковою до наведеного переліку із 6-ти пунктів абзацу другого ч. 4 ст. 28 КУзПБ підставою для відсторонення.

3.7. Як вбачається з матеріалів справи кредиторами створено комітет кредиторів, до якого включено 2 кредитора з правом вирішального голосу, а саме: ПАТ "Дельта Банк" з кількістю голосів 143748 (99,6%) та Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі з кількістю голосів 566 (0,4%).

Відповідно до протоколу №5 засідання комітету кредиторів від 04.02.2020 (том 24, а.с. 56-61) в роботі комітету кредиторів прийняли участь обидва кредитори-члени комітету кредиторів. В засіданні комітету кредиторів з право дорадчого голосу прийняли участь: уповноважена особа засновника ОСОБА_1 та арбітражний керуючий Ракіна А.А.

3.8. Відповідно до приписів ст. 48 КУзПБ до компетенції комітету кредиторів (п. 4 ч. 8 ст. 48) належить прийняття рішення, зокрема, про звернення до господарського суду з клопотанням про призначення арбітражного керуючого, припинення повноважень арбітражного керуючого та про призначення іншого арбітражного керуючого.

Рішення зборів (комітету) кредиторів вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість голосів кредиторів, присутніх на зборах (комітеті) кредиторів ( ч. 9 ст. 48).

Суд зазначає, що рішення комітет кредиторів, що викладене та оформлене протоколом №5 засідання комітету кредиторів від 04.02.2020 відповідає встановленому законом порядку та умовам прийняття рішень, що віднесені до компетенції комітету кредиторів.

3.10. Заслухавши учасників справи щодо мотивів прийняття рішення комітетом кредиторів щодо відсторонення арбатражного керуючого Ракіної А.А. від виконання обов`язків ліквідатора, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з настпних підстав.

3.11. Відповідно до приписів статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

3.12. Відповідно до приписів статті 13 КУзПБ під час здійснення своїх повноважень арбітражний керуючий є незалежним.

Незалежність арбітражного керуючого забезпечується його спеціальним статусом, визначеним цим законом та спеціальним порядком його призначення та відсторонення від виконання обов`язків.

3.13. Забезпечуючи дотримання принципу незалежності арбітражного керуючого, суд керується приписами ст. 2 ГПК України, якими визначено завдання та основні засади господарського судочинства.

Так, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

3.14. Згідно норми ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

3.15. Статтею 43 ГПК України визначено неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Отже суд має забезпечити баланс інтересів усіх учасників справи, перевірити дотримання прав та інтересів усіх сторін, зокрема перевірити, чи не допускають сторони зловживання своїми процесуальними правами з метою протиправного втручання у здійснення арбітражним керуючим своїх обов`язків або з метою впливу на нього для прийняття арбітражним керуючим рішень, що не відповідають інтересам усіх кредиторів та інтересам правосуддя.

3.16. Як вбачається з протоколу засідання комітету кредиторів від 04.02.2020 (том 24, а.с.56), а також з усних пояснень членів комітету кредиторів та уповноваженої особи засновника, рішення на засіданні комітету кредиторів приймалися членами комітет укредиторів без наведення будь-яких мотивів таких рішень, без оцінки дійсних об`єктивних обставин виконання (невиконання) ліквідатором ракіною А.А. своїх обов`язків, без дослідження наданих комітету кредиторів доказів понесених та нарахованих витрат і нарахованої винагороди за час здійснення повноважень.

З наведених та викладених у протоколі відомостей вбачається, що єдиною метою засідання комітету кредиторів від 04.02.2020 було прийняття рішення про захист інтересів кредиторів шляхом відсторонення ліквідатора, який за загальною позицією учасників справи, під час виконання обов`язків подає заяви у правоохоронні та інші органи, що не схвалюється кредиторами у справі.

3.17. Отже, як встановлено судом, мотивами відсторонення ліквідатора Ракіної А.А. від виконання обов`язків є негативне ставлення кредиторів та представника власника боржника до дій, які вчиняються ліквідатором Ракіною А.А. з метою притягнення до юридичної відповідальності учасників господарських та цивільних відносин, а також учасників справи з метою відшкодування збитків боржнику, повернення активів до ліквідаційної маси та покладання субсидіарної відповідальності за доведення боржника до банкрутства на винних осіб.

3.18. Оцінюючи зазанчені мотиви комітету кредиторів, судом встановлено, що у боржника відсутні активи, що можуть бути включеними до ліквідаційної маси. В той же час, ліквідатором виявлено один актив (легковий автомобіль) який має бути повернутий та включений до ліквідаціної маси, ухвалою суду від 05.03.2020 призначено до судового розгляду скаргу на дії організатора аукціону з продажу майна банкрута та заяву про визнання недійсним аукціону.

Ліквідатором також подано до господарського суд у межах цієї справи заяву про покладання субсидіарної відповідальності на засновника боржника ОСОБА_2., ця заява ухвалою суду від 05.03.2020 призначена до розгляду.

Суд погоджується із запереченнями ліквідатора, що вказані дії направлені на захист інтересів кредиторів у справі, отже твердження кредиторів про прийняття рішення про відсторонення ліквідатора Ракіної А.А. є способом захисту кредиторів від ліквідатора є безпідставним.

Тобто, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання комітету кредиторів, оскільки це клопотання не мотивується розумними інтересами кредиторів або обгрунтованим порушенням прав та інтересів, чи метою запобігання їх порушення, порушує незалежність арбітражного керуючого, виражає завуальовану вимогу припинити діяльність у справі.

3.19. За загальними правилами статтей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У процесуальному сенсі таке звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, складається із двох елементів: предмета і підстави звернення (позову).

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

У Рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) надано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес" як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовленого загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкованого у суб`єктивному праві простого легітимного дозволу, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

У cтатті 4 ГПК України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно ч. 4 ст. 28 КУзПБ суд постановляє ухвалу про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень за наявності підстав.

Суд зазначає, що за своєю правовою суттю клопотання комітету кредиторів є самостійною підставою для відсторонення арбітражного керуючого від обов`язків, отже, як і будь яка інша підстава вона має бути обгрунтованою та мотивованою. При відсутності мотивів для відсторонення ліквідатора при цьому при прояві упередженого, необ`єктивного та заінтересованого ставлення до особи ліквідатора та його діяльності таке клопотання не може бути задоволене судом.

3.20. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

З урахуванням наведених законодавчих норм завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка звернулася за таким захистом до суду.

Встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

3.21. За змістом частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Під час вирішення цього клопотання (як різновиду спору) суд не встановив порушення права комітету кредиторів та окремих кредиторів як осіб, що звернулися до суду за захистом своїх прав та інтересів від ліквідатора.

Отже, за відсутності у цьому випадку вмотивованого рішення комітету кредиторів, недоведеності кредиторами наявності порушення їх прав або законних (легітимних) інтересів, клопотання не може бути задоволено, тому саме з наведених підстав у його задоволенні слід відмовити.

3.22. Відмовляючи у задоволення клопотання комітету кредиторів, суд також виходить з того, що у цій справі ліквідатором здійснюється діяльність, яка носить публічний характер і має на меті захист публічних інтересів. "Публічним інтересом" є важливі для значної кількості фізичних і юридичних осіб потреби, які здійснюються з метою забезпечення як інтересів держави, так і інтересів суспільства в цілому, а також інтересів правосуддя.

Комітетом кредиторів також не доведено, що діяльність ліквідатора у цій справі здійснюється всупереч суспільним інтересам.

Керуючись ст. 60 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 234 ГПК України, суд

п о с т а н ов и в:

1. Відмовити у задоволенні клопотання комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого арбітражного керуючого Ракіної Алли Анатоліївни від виконання повноважень ліквідатора у справі № 923/1536/15 ТОВ "ВП "Херсонець" та призначення нового ліквідатора.

2. Копію ухвали надіслати всім учасникам провадження.

Згідно ст. 235 ГПК України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Виконання судового рішення, відповідно до приписів ст. 327 ГПК України здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Наказ є виконавчим документом.

Згідно ст. 256 ГПК України Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України).

Суддя П.Д. Пригуза