ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2020 року м.Дніпро Справа № 904/5354/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач)

суддів: Паруснікова Ю.Б., Вечірка І.О.,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Спіріт Фінанс» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 (суддя Крижний О.М.) у справі № 904/5354/19

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс", м. Київ

до відповідача-1: ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

відповідача-2: Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, у якому просив визнати недійсним прийняте рішення по питанню №6 порядку денного позачергових загальних зборів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 05.09.2017: "Прийняття рішення про виплату дивідендів акціонерам товариства за 2014-2016 роки, затвердження розміру дивідендів за простими акціями товариства, а також визначення строку, порядку та способу виплати дивідендів".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що отримане ним повідомлення про скликання загальних зборів не містило питання порядку денного про виплату дивідендів. Таким чином, позивач наголошував, що на загальних зборах акціонерів, які відбулися 05.09.2017, прийняті рішення з питання, не включеного до порядку денного.

10 січня 2020 року до Господарського суду Дніпропетровської області по даній справі надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс", в якій просило визнати недійсним договір, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат"

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 повернуто позовну заяву (вх. №222/20 від 10.01.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" і додані до неї документи без розгляду.

Ухвала обґрунтована тим, що десятиденний термін для усунення недоліків позовної заяви третьої особи сплив - 31.01.2020.

Відтак, Товариством з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" у запропонований судом строк не усунуто недоліки позовної заяви.

Також суд першої інстанції відмітив, що позовна заява третьої особи не відповідає вимогам ст.49 Господарського процесуального кодексу України, оскільки заявлена не щодо предмету спору і підлягає поверненню з урахуванням положень ч.5 ст.49 та ст. 180 ГПК України.

2.Короткі узагальнені доводи апеляційної скарги.

Не погодившись з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19, до Центрального апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Спіріт Фінанс», в якій просить ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 скасувати та направити справу для розгляду до Господарського суду Дніпропетровської області для вирішення питання про прийняття позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" до акціонера АТ «ПІВДГЗК» ОСОБА_1, АТ «ПІВДГЗК» про визнання недійсним договору, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерним товариством "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що оскільки ОСОБА_1 , як акціонером АТ «ПІВДГЗК», вимогами первісного позову оскаржується рішення загальних зборів акціонерів, які відбулися 05.09.2017, в частині питання денного порядку №6 щодо прийняття рішення про виплату дивидендів акціонерам товариства за 2014-2016 роки, затвердження розміру дивідендів за простими акціями товариства, а також визначення строку, порядку та способу виплати дивідендів, то у випадку задоволення первісного позову буде визнано недійсним рішення Загальних зборів акціонерів, що відбулися 05.09.2017 по питанню №6 порядку денного, що в свою чергу призведе до втрати ТОВ «Спіріт Фінанс» права грошової вимоги з виплати дивідендів за договорами факторингу.

Скаржник вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, оскільки згідно з ч.1 ст.4 ГПК України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Скаржник зазначає, що в оскаржуваній ухвалі не вказано, ким ця ухвала була отримана, чи отримувач був повноважною особою підприємства.

Не з`ясувавши ким ухвала про залишення позову підприємства без руху була отримана та чи був отримувач ухвали повноважною особою підприємства, скаржник вважає, що суд першої інстанції обмежив право на звернення підприємства до суду за захистом порушеного права, що свідчить про незаконність оскаржуваної ухвали від 10.02.2020 р.

3.Узагальнені доводи інших учасників справи.

Відповідачі у відзиві на апеляційну скаргу просили залишити апеляційну скаргу без задоволення, погоджуючись з висновками суду першої інстанції.

4. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 24.02.2020 року, у складі колегії суддів головуючого судді Білецької Л.М. (доповідач), суддів Вечірко І.О., Паруснікова Ю.Б., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Спіріт Фінанс» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті ним рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 слід залишити без змін з огляду на наступне.

5. Встановлені та неоспорені судом обставини справи і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, у якому просив визнати недійсним прийняте рішення по питанню №6 порядку денного позачергових загальних зборів Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", що відбулися 05.09.2017: "Прийняття рішення про виплату дивідендів акціонерам товариства за 2014-2016 роки, затвердження розміру дивідендів за простими акціями товариства, а також визначення строку, порядку та способу виплати дивідендів".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що отримане ним повідомлення про скликання загальних зборів не містило питання порядку денного про виплату дивідендів. Таким чином, позивач наголошував, що на загальних зборах акціонерів, які відбулися 05.09.2017 прийняті рішення з питання, не включеного до порядку денного.

10 січня 2020 року до Господарського суду Дніпропетровської області по даній справі надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс", в якій просив визнати недійсним договір, на підставі якого ОСОБА_1 набув акції, емітовані Публічним акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" зазначало, що договір, на підставі якого ОСОБА_1 було придбано акції АТ "Південний ГЗК," не спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені цим договором та є підстави для визнання цього договору недійсним за рішенням суду. Стверджує, що від дійсності правочину, за яким ОСОБА_1 набув права власності на акції, емітовані АТ "Південний ГЗК", залежить право грошової вимоги до АТ "Південний ГЗК" з виплати дивідендів, рішення про виплату яких прийнято на загальних зборах акціонерів, які відбулися 05.09.2017.

ТОВ "Спіріт Фінанс" вважає, що єдиною метою ОСОБА_1 придбання акцій, емітованих АТ "Південний ГЗК", є набуття права на подання первісного позову у даній справі, а також інших позовів, з метою позбавити його підприємство отримати кошти за договорами факторингу, відповідно до яких підприємство набуло права грошової вимоги до АТ "Південний ГЗК" з виплати дивідендів.

Придбаваючи акції АТ "Південний ГЗК" ОСОБА_1 , не мав на меті набути та користуватися правами акціонерів, зокрема приймати участь в управлінні АТ "Південний ГЗК". Єдиною метою ОСОБА_1 було створення штучних перешкод для виплати належних нашому підприємству коштів, які ТОВ «"Спіріт Фінанс" набуло право вимагати від АТ "Південний ГЗК" за договорами факторингу.

Таким чином, у випадку виплати АТ "Південний ГЗК" на користь ТОВ "Спіріт Фінанс" коштів за договорами факторингу, права ОСОБА_1 , як акціонера, який володіє 1 акцією АТ "Південний ГЗК", не будуть порушені, але інтерес у невиплаті його підприємству коштів у розмірі понад 1 млд. грн. може бути наявний у самого АТ "Південний ГЗК".

Тобто за твердженням третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_1 як акціонер АТ "Південний ГЗК" подаючи первісний позов у даній справі, діє не у власних інтересах, а в інтересах АТ "Південний ГЗК", вказана обставина свідчить, що договір, на підставі якого ОСОБА_1 придбав акції АТ "Південний ГЗК", не спрямований на настання реальних наслідків та використовується виключно для створення штучних перешкод в отриманні належних підприємству коштів, що згідно зі ст.ст. 203, 215 ЦК України є підставою для визнання його недійсним.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.01.2020 позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс", залишено без руху. Товариству з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" запропоновано протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати докази сплати судового збору у розмірі 1891,80 грн. та роз`яснено, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №49 8 Товариством з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" отримано ухвалу суду від 15.01.2020 (про залишення позовної заяви третьої особи без руху) - 20.01.2020 (а.с.6, т.2).

6. Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції.

Відповідно до частин 1-4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог господарського процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до ст. 49 ГПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 180 ГПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Колегія суддів вважає, що ухвала про повернення позовної заяви (вх. №222/20 від 10.01.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" і додані до неї документи без розгляду винесена правомірно, оскільки скаржником пропущено, строк передбачений частиною 4 статті 174 ГПК України, у строк встановлений судом, він не усунув недоліки позовної заяви.

7. Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.98 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 встановлено, що "право на суд" не є абсолютним. Воно може підлягати обмеженням, що допускаються, оскільки право на доступ за своєю природою вимагає регулювання державою.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Враховуючи, що скаржником було подано позов з порушенням норм процесуального законодавства, та у строк, встановлений судом, не усунуто недоліки позовної заяви, безпідставним є твердження скаржника, що останнього позбавлено права на звернення до суду.

За правилами статті 113 ГПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом

Відповідно до ст. 115 ГПК України, строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Колегія суддів зазначає, що питання щодо дотримання процесуальних строків у господарському процесі є важливим.

Процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності і сторони повинні очікувати їх застосування.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" у запропонований судом строк не усунуто недоліки позовної заяви, тому ухвала про повернення позовної заяви (вх. №222/20 від 10.01.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт Фінанс" і додані до неї документи без розгляду від 10.02.2020 року у даній справі винесена у відповідності до вимог чинного законодавства.

Крім того, в резолютивній частині оскаржуваної ухвали зазначено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення, тому колегія суддів не вбачає порушення права скаржника на звернення до господарського суду.

Довід скаржника про те, що в оскаржуваній ухвалі не вказано, ким ця ухвала була отримана, чи отримувач був повноважною особою підприємства, відхиляється колегією суддів з огляду на те, що господарським законодавством не передбачено зазначення в ухвалі даних про те, ким ухвала була отримана та чи є отримувач повноважною особою підприємства.

Відповідно до загальної частини Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 (далі - Правила), вручення поштового відправлення, поштового переказу - виробнича операція, яка полягає у видачі поштового відправлення, виплаті коштів за поштовим переказом одержувачу

Одержувач - адресат або особа, уповноважена ним на одержання поштового відправлення, коштів за поштовим переказом;

Повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Відповідно до п. 11 вказаних Правил, поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до п. 99-2 Правил, рекомендовані поштові відправлення з позначкою "Судова повістка", адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис. У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Колегією суддів встановлено, що в матеріалах справи (т.2 а.с 6) наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу ТОВ «Спіріт Фінанс» за адресою м. Київ, вул. Шота Руставелі, 16, 01001.

Добросовісне виконання працівниками «Укрпошти» своїх службових обов`язків у даному випадку презюмується, а в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази протилежного.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що факт отримання оскаржуваної ухвали саме представником скаржника, уповноваженому на одержання пошти, під розпис підтверджується матеріалами справи.

8. Чи були і ким порушені, невизнані або оспорені права і інтереси особи за захистом яких вона звернулась до суду.

Право скаржника не порушено, скаржник не скористався своїм правом усунути недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 винесена з дотриманням норм матеріального і процесуального права, що в силу ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, оскаржуваного судового рішення без змін.

10. Судові витрати.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275-280, 282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Спіріт Фінанс» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 у справі № 904/5354/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Судді Ю.Б. Парусніков

І.О. Вечірко