ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"23" березня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/2454/15

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

в межах заяви (вх. № 6850 від 17.03.2020 року) про заміну сторони виконавчого провадження у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства "АТП-16351", м. Дергачі,
до Управління праці та соціального захисту населення Дергачівської РДА, м. Дергачі
про стягнення коштів у розмірі 392 359,35 грн.,
ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18 березня 2020 року, з урахуванням ухвали суду від 18 березня 2020 року про виправлення описки, прийнято до розгляду заяву Приватного акціонерного товариства «АТП-16351» про заміну сторони виконавчого провадження (вх. № 6850 від 17 березня 2020 року), розгляд якої призначено на 24 березня 2020 року.

19 березня 2020 року телефонограмами учасники даної справи та заінтересована особа були повідомлені про необов`язковість явки в судове засідання.

Водночас, заявник (стягувач) та ФОП Кацман В.Я. (заінтересована особа, особа, до якої, за твердженням стягувача, перейшло право вимоги) виявили намір прибути у судове засідання по розгляду заяви про замін сторони виконавчого провадження.

Так, за умовами частини 3 статті 334 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. В даній справі десятиденний строк, визначений статтею 334 Господарського процесуального кодексу України, спливає 26 березня 2020 року

Поряд з цим, статтею 3 Конституції України, встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

На даний час в Україні нестабільна ситуація, пов`язана з поширенням смертельно небезпечного вірусу. При цьому, дистанціювання громади може суттєво зменшити випадки зараження.

Відповідно до статті 8 Конституції України та статті 11 ГПК України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Конвенція покликана гарантувати не теоретичні або примарні права, а права, які є практичними і ефективними.

Право на життя захищається у статті 2 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР. При цьому згідно зі сталою практикою ЄСПЛ це право вважається порушеним не тільки у разі позбавлення життя, але і при серйозних пошкодженнях організму людини, які не спричинили його смерть, але представляли серйозну загрозу його життю. Держава повинна не тільки утримуватися від умисного позбавлення людини життя, але і дотримуватися позитивного зобов`язання захищати життя людини від посягань третіх осіб або від ризику хвороби, яка може спричинити смерть.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16 березня 2020 року № 215, якою установлено з 12 березня до 03 квітня 2020 року на усій території України карантин та заборонено, зокрема, проведення всіх масових заходів, а також регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями), перевезення пасажирів метрополітенами мм. Києва, Харкова і Дніпра та залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому) тощо.

Україна є членом Всесвітньої організації охорони здоров`я - спеціалізованої установи ООН, яка 12 березня 2020 року оголосила про початок пандемії COVID-19 (http://www.euro.who.int/ru/health-topics/health-emergencies/coronavirus-covid-19/news/news/2020/3/who-announces-covid-19-outbreak-a-pandemic).

У рішенні Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", введеному в дію Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87 констатовано, що епідемічна ситуація в Україні у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, набула надзвичайно загрозливого характеру.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 17 березня 2020 року № 530-ІХ, серед інших заходів передбачено адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення карантину, правил та норм, встановлених для запобігання епідемічним та іншим інфекційним захворюванням і боротьби з ними.

У заяві Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів, яка була розміщена 11 березня 2020 року на офіційному вебсайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua) висловлено прохання щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

Листом Голови Ради суддів України від 16 березня 2020 року № 9рс-186/20 з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, рекомендовано на період з 16 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи судів України, який передбачає, з поміж іншого: роз`яснення громадянам можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливості розгляду справ в режимі відеоконференції; обмеження допуску в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшення кількості судових засідань, що призначаються до розгляду протягом робочого дня; здійснення, по можливості, розгляду справ без участі сторін в порядку письмового провадження; приймання всіх необхідних документів в електронному вигляді на електронну адресу суду через дистанційні засоби зв`язку тощо.

Цим же листом рекомендовано подальші рішення щодо особливого режиму роботи приймати в залежності від розвитку ситуації.

Згідно із статтею 4 Закону України "Про Основи законодавства України про охорону здоров`я" основними принципами охорони здоров`я в Україні є, зокрема, гуманістична спрямованість, забезпечення пріоритету загальнолюдських цінностей над класовими, національними, груповими або індивідуальними інтересами.

У статті 5 цього Закону визначено, що охорона здоров`я - загальний обов`язок суспільства та держави. Державні, громадські або інші органи, підприємства, установи, організації, посадові особи та громадяни зобов`язані забезпечити пріоритетність охорони здоров`я у власній діяльності, не завдавати шкоди здоров`ю населення і окремих осіб, у межах своєї компетенції надавати допомогу хворим, особам з інвалідністю та потерпілим від нещасних випадків, сприяти працівникам органів і закладів охорони здоров`я в їх діяльності, а також виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством про охорону здоров`я.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

В пункті 31 Рішення Європейського суду з прав людини від 01 лютого 2007 року у справі "Макаренко проти України" суд вказує, що "розумний" строк проваджень має визначатись відповідно до обставин справи (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02 травня 2013 року, Папазова та інші проти України від 15 квітня 2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

У статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя, згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини, розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

З огляду бажання стягувача (заявника) та заінтересованої особи у даній справі взяти участь у судовому засіданні, оцінюючи "розумність" тривалості строку розгляду поданої заяви у даній справі, враховуючи введення в Україні з 12 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року карантину через спалах у світі коронавірусу COVID-19 та з метою недопущення розповсюдження коронавірусу COVID-19, для убезпечення від ризику життя та здоров`я людей, зокрема представників учасників справи та працівників суду, з урахуванням законного права громадян на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, суд вважає за можливе застосувати частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та визначити іншу дату розгляд даної заяви в межах "розумного строку".

Керуючись статтями 42, 232-236, 334 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визначити іншу дату судового засідання по розгляду заяви (вх. № 6850 від 17.03.2020 р.) - 06 квітня 2020 року о 10 год. 15 хв. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 111.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвалу підписано 23 березня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/2454/15