ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"16" березня 2020 р. Справа№ 925/1500/17

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Верховця А.А.

суддів: Полякова Б.М.

Пантелієнка В.О.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Черкаській області на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 про витребування інформації і доказів від Головного управління Національної поліції в Черкаській області та від Прокуратури Черкаської області

у справі № 925/1500/17 (суддя Хабазня Ю.А.)

ініціюючого кредитора, Головного управління ДФС у Черкаській області,

до боржника, Приватного підприємства Дельта-Трейд,

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Черкаській області розглядалося подане у межах справи про банкрутство клопотання боржника у особі ліквідатора банкрута, арбітражного керуючого Іванюка О.М, від 23.11.2019 №02-36/75 з вимогами: зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Черкаській області та Прокуратуру Черкаської області надати інформацію і копії документів щодо окремих вчинених дій у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001929, відкритому 18.02.2019 за заявою ліквідатора банкрута за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 зокрема : стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області в дохід державного бюджету через Державну судову адміністрацію України штраф у розмірі 10510 грн. (десять тисяч п`ятсот десять гривень).

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою місцевого господарського суду Головне управління Національної поліції України в Черкаській області 02.03.2020 року (згідно поштового штемпелю на конверті) звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 у справі № 925/1500/17 в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Черкаській області штрафу у розмірі 10510 грн. (десять тисяч п`ятсот десять гривень).

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2020 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області у справі № 925/1500/17 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Верховець А.А., Поляков Б.М., Пантелієнко В.О.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Конституцією України кожному гарантується право на судовий захист, апеляційне та касаційне оскарження.

Також, Конституція України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до вимог п. 2, ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Північний апеляційний господарський суд зазначає, що сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір" (далі Закон).

Відповідно до частини 1 статті 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір сплачується у розмірі 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (підпункт 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

З 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102,00 грн.

Скаржником в апеляційному порядку оскаржується ухвала Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020, відтак за подання даної апеляційної скарги апелянтом мало бути сплачено судовий збір у сумі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 2102,00 грн.

Але, як вбачається із апеляційної скарги, апелянтом не подано жодних доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі, як і не зазначено про такі документи в додатках до скарги.

Натомість скаржником в апеляційній скарзі заявлено клопотання про відстрочення йому сплати судового збору за подання вказаної апеляційної скарги, посилаючись на те, що Головне управління Національної поліції в Черкаській області може проводити виплати лише відповідно до кошторису бюджетних призначень, а станом на березень місяць 2020 року кошти по загальному фонду по КЕКВ 2800 «Інші видатки» - відсутні та враховуючи майновий стан Головного управління Національної поліції в Черкаській області просять відстрочити сплату судового збору до закінчення апеляційного розгляду справи.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до норм ст. 8 Закону України „Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 3.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України „Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013 року роз`яснено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України „Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Таким чином, відстрочення сплати судового збору та звільнення від такої сплати є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду, зокрема, з апеляційною скаргою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Проте, як вбачається з апеляційної скарги, скаржником при зверненні з відповідним клопотанням, не надано належних доказів на підтвердження викладених у ньому обставин та доказів того, що фінансове становище останнього унеможливлює сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Під час розгляду клопотання скаржника судова колегія також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі „Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі „Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

При цьому, колегія суддів звертає увагу скаржника, що статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням підприємства, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір" (в редакції Закону України від 22.05.2015 року №484-VII „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", чинній на момент звернення з апеляційною скаргою), господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

За таких обставин, оскільки доводи та докази апелянта в обґрунтування причин відстрочення йому сплати судового збору за подання апеляційної скарги є недостатніми та непереконливими, а також не підтверджені жодними доказами, то у суду відсутні підстави для задоволення клопотання Головного управління Національної поліції в Черкаській області про відстрочення скаржнику сплати судового збору з викладених у ньому мотивів.

Крім того, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, оскаржувана ухвалу господарського суду була винесена 13.02.2020, тоді як з апеляційною скаргою Головне управління Національної поліції в Черкаській області звернулось 02.03.2020, тобто з пропуском строку встановленого для подання апеляційної скарги, визначеного ст. 256 ГПК України. При цьому до апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Черкаській області не додано, як і не міститься в тексті апеляційної скарги, клопотання про відновлення строків на апеляційне оскарження, що є підставою для залишення апеляційної скарги без руху на підставі ч. 3 ст. 260 ГПК України.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Судова колегія зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними. Таким чином у суду апеляційної інстанції відсутні правові підстави для відновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги за власною ініціативою.

За таких обставин, подана Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 258 ГПК України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За викладених вище обставин, апеляційна скарга Головного управління Національної поліції в Черкаській області на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 у справі № 925/1500/17 підлягає залишенню без руху з підстав ненадання доказів сплати судового збору та неподання клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Керуючись статтями 234, 256, 258, ч.ч. 2, 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 у справі № 925/1500/17.

2. Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 13.02.2020 у справі № 925/1500/17 - залишити без руху.

3. Роз`яснити Головному управлінню Національної поліції в Черкаській області, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржник має право усунути недоліки, надавши суду апеляційної інстанції докази, що підтверджують сплату судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому розмірі та клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

4. Попередити Головнt управління Національної поліції в Черкаській області, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України, оскаржується в порядку ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя А.А. Верховець

Судді Б.М. Поляков

В.О. Пантелієнко