ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" березня 2020 р. м. Київ Справа № 911/648/20

за позовом Прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної

громади с. Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району

Київської області

до 1. Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського

району Київської області,

2. Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив

Марін-Білдер-Київ

про визнання недійсними рішень ради, договору оренди земельної

ділянки із змінами.

Суддя Христенко О.О.

обставини справи:

Прокуратура Київської області звернулась до господарського суду Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади с. Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району Київської області до 1. Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, 2. Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив «Марін-Білдер-Київ» про визнання недійсними рішень ради, договору оренди земельної ділянки із змінами.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Суд зазначає, що згідно з ч. 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України Про прокуратуру керівник обласної прокуратури: представляє обласну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Згідно ч. 3 ст. 11 Закону України «Про прокуратуру» у разі відсутності керівника обласної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника обласної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника обласної прокуратури.

Судом встановлено, що позовна заява від 21.02.2020 вих. № 05/09/1-479вих20 підписана виконувачем обов`язків прокурора Київської області С.Єфремовим.

На підтвердження повноважень С.Єфремова як особи яка є виконувачем обов`язків прокурора Київської області до позовної заяви від 21.02.2020 № 05/09/1-479вих20 доказів не надано.

Відтак, суд позбавлений можливості встановити факт наявності повноважень у С.Єфремова на підписання позовної заяви від 21.02.2020 № 05/09/1-479вих20.

Враховуючи наведене, прокуратурі Київської області слід долучити належні та допустимі докази повноважень С.Єфремова на підписання позовної заяви, станом на момент її підписання.

Відповідно до ч. 5 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Відповідно до ч.ч. 3 5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

За змістом ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з абз. 2-3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, прокурор має право здійснювати в господарському суді представництво законних інтересів держави в особі органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень за умови його попереднього повідомлення, а також підтвердження представництва.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 29.01.2019 у справі № 913/176/18,від 03.05.2018 у справі № 922/3393/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17 та постанові Верховного Суду, прийнятої у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

При зверненні з позовом у даній справі в інтересах держави в особі територіальної громади с. Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району Київської області виконувач обов`язків прокурора Київської області зазначив, що в даному випадку право територіальної громади на землі порушено та на даний час порушення залишається не усунутим (абзац 6 аркуш позовної заяви 12).

В той же час на аркуші 15 позовної заяви виконувачем обов`язків прокурора Київської області зазначено, що центральним органом виконавчої влади, який здійснює державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15 (із змінами та доповненнями) є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальні органи. Держгеокадастр та його територіальні органи не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовами про визнання недійсними рішень рад щодо розпорядження землями та договорів оренди.

Тому, зважаючи на викладене та враховуючи, що чинним законодавством визначено орган, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною земель, однак у вказаного державного органу відсутні повноваження щодо звернення до суду з відповідним цивільним позовом, виконувач обов`язків прокурора Київської області пред`являє цей позов в інтересах держави як позивач.

Тобто, виконувач обов`язків прокурора Київської області на різних аркушах позовної заяви зазначає то про наявність державного органу, але відсутність у органу повноважень щодо звернення до суду та про подання прокурором позову в інтересах держави як позивачем, то про подання позову в інтересах держави в особі територіальної громади с. Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району Київської області.

Згідно ст. 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово декларував позицію про те, що вже сама присутність прокурора на судовому процесі на боці однієї зі сторін ставить під загрозу принцип рівності та справедливий баланс між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони (пункти 30-33 рішення Європейського суду з прав людини у справі Менчинська проти Росії, пункт 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі Мартіні проти Франції).

Таким чином, участь прокурора у судовому процесі має бути обґрунтована, не допускається здійснення прокурором представництва інтересів у суді особи або органу без наявності чіткого та законного обґрунтування необхідності такої участі, оскільки інакше буде порушено принцип рівності сторін при розгляді господарського спору.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 923/129/17, від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18).

Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі № 906/853/17 наголосив, що обставини дотримання прокурором встановленої статтею 23 Закону України Про прокуратуру процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, обставини наявності визначених законодавством підстав для представництва інтересів держави та їх доведення прокурором підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, тобто до початку вирішення спору, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 Господарського процесуального кодексу України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. Та звернув увагу, що порушення прокурором встановленої спеціальним законодавством прямої заборони та звернення до суду в інтересах державної компанії виключає необхідність з`ясування судами питання невиконання або неналежного виконання таким позивачем дій, спрямованих на захист власних прав та інтересів або інтересів держави.

Враховуючи наведене, виконувачу обов`язків прокурора Київської області слід визначитись з суб`єктним складом учасників у справі № 911/648/20.

Згідно ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява виконувача обов`язків прокурора Київської області підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву виконувача обов`язків прокурора Київської області залишити без руху.

2. Встановити виконувачу обов`язків прокурора Київської області строк на усунення недоліків позовної заяви не пізніше п`яти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити виконувачу обов`язків прокурора Київської області спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду: належних та допустимих доказів, що підтверджують повноваження С.Єфремова на підписання позовної заяви, станом на момент її підписання; подання до суду пояснення щодо необхідності представництва прокуратурою інтересів держави в особі територіальної громади с. Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошиського району Київськї області або іншого державного органу.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвлау підписано - 20.03.2020

Суддя О.О. Христенко