УХВАЛА

м. Київ

03.03.2020Справа № 910/17886/19
Господарський суд міста Києва у складі судді Ярмак О.М., за участю секретаря судового засідання Бараненко Н.І., розглянувши господарську справу

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воскресенська 14-Е" (02125, м.Київ, вул.Воскресенська, буд. 14Е, )

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ).

про визнання недійсним рішення установчих зборів та скасування державної реєстрації ОСББ

Представники сторін:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача: Разметов Р.Н. адвокат

Від третіх осіб: не з`явилися

Вільний слухач: ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воскресенська 14-Е" про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ "ВОСКРЕСЕНСЬКА 14-Е", оформлене протоколом установчих зборів зі створення ОСББ та скасування державної реєстрації ОСББ "ВОСКРЕСЕНСЬКА 14-Е" за номером запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи № 1 024342.

Позовні вимоги мотивовані тим, що під час проведення оскаржуваних загальних зборів по створенню ОСББ не було дотримано процедури проведення зборів відповідно до закону

Господарський суд міста Києва ухвалою від 21.12.2019 відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 21.01.2020.

21.01.2020 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, до якого додано клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 , як співвласників нерухомості в будинку по АДРЕСА_1 , оскільки рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки цих осіб з ОСББ "ВОСКРЕСЕНСЬКА 14-Е".

У підготовчому засіданні 21.01.2020 оголошено перерву до 04.02.2020.

03.02.2020 через канцелярію суду представник позивача подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням адвоката позивача у відрядженні у м.Кривий Ріг, до якого додано наказ про відрядження АО "Вишневий і партнери" № 03-а від 31.01.2020.

04.02.2020 у судовому засіданні представник відповідача повторно подав клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб та просив їх задовольнити, а також клопотаня про продовження строку підготовчого провадження у справі. Вказані клопотання судом задоволено.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 04.02.2020 залучив до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), зобов`язав позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали направити третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду, продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відклав на 03.03.2020.

У судове засідання 03.03.2020 представник позивача та/або позивач особисто не з`явились, жодних клопотань до суду не подали, доказів на виконання вимог ухвали від 04.02.2020 про надсилання копії позовної заяви з додатками третім особам також суду не подано.

Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення № 785, та відомостей з пошукового ресурсу Укрпошти, ухвалу суду від 04.02.2020 позивач отримала - 18.02.2020.

Представники третіх осіб у засідання суду не з`явились, про дату та час судового розгляду повідомлялись належним чином.

Згідно повідомленнь про вручення поштових відправлень № 793, 807, та відомостей з пошукового ресурсу Укрпошти, ухвалу суду від 04.02.2020 треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, отримали - 18.02.2020.

Представник відповідача у засіданні суду проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві.

Приписами ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, позивач не забезпечила явку свого представника в судове засідання 03.03.2020, хоча про дату та час судового розгляду повідомлялась належним чином, та була не позбавлена права бути присутня та виконати вимоги ухвали особисто, правом на подачу відповіді на відзив, який було надіслано як на адресу позивача, так і на адресу адвоката позивача, не скористалась.

Неявка у підготовче засідання позивача є повторною неявкою.

Будь-яких повідомлень про наявність поважних причин неявки в судові засідання до суду не надходило.

Суд зазначає, що неявка позивача у судові засідання перешкоджає вирішенню спору у даній справі, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Таким чином, суд розглядає справу виключно за зверненням особи та в межах заявлених такою особою (позивачем) позовних вимог (предмету та підстав позову).

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

У відповідності до ч. 1 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач стверджує про невідповідність рішення установчих зборів щодо створення ОСББ "ВОСКРЕСЕНСЬКА 14-Е" Законам України "Про об`єднання співвалсників багатоквартирного будинку" та "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" з тих підстав, що на установчих зборах були присутні не всі власники та співвласники квартир та нежитлових приміщень буд . АДРЕСА_1, і позивачу достовірно відомо, що певні підписи вчинені від імені та замість співвласників без законних на те повноважень, у т.ч. позивач не підписувалась у Протоколі про створення ОСББ чи в опитувальному листі, а також не отримувала повідомлення про створення ОСББ та скликання установчих зборів власників та співвласників.

Натомість у відзиві відповідач вказує, що на адресу позивача 29.04.2016 було надіслано рекомендованим листом повідомлення про скликання ініціативною групою установчих зборів ОСББ, у будинку також були розміщені відповідні повідомлення, 22.05.2016 співвласники квартири НОМЕР_2 та нежитлового приміщення НОМЕР_3 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 листами про опитування проголосувати "за" за створення ОСББ, копію протоколу установчих зборів № 1 від 29.05.2016 також було надіслано позивачу, яка 31.08.2016 здійснила оплату добровільного внеску на потреби ОСББ, та з моменту його створення щомісячно сплачує усі встановлені загальними зборами ОСББ "ВОСКРЕСЕНСЬКА 14-Е" внески на утримання будинку та прибудинкової території та інші послуги, як співвласник нежитлового приміщення НОМЕР_3 та мешканка квартири НОМЕР_2, на підтвердження чого відповідачем надано копії протоколів та платіжних документів. Відповідач стверджує, що оскільки про створення ОСББ та його державну реєстрацію позивачу було відомо ще у квітні-травні 2016, враховуючи дії позивача, поданий позов є безпідставним та надуманим.

Пунктом 6 ухвали господарського суду міста Києва від 21.12.2019 судом було зобов`язано позивача надати суду у судовому засіданні оригінали всіх документів по суті спору, доданих до позовної заяви (для огляду).

Проте, позивачем не виконано вимог ухвали господарського суду міста Києва від 21.12.2019, в частині надання оригіналів документів, та не повідомлено про відсутність можливості надати такі документи.

Суд зазначає, що у зв`язку з повторною неявкою представника позивача у судові засідання, ненаданням оригіналів документів по суті спору, доданих до позовної заяви, а також враховуючи, що ним не спростовано викладені відповідачем у відзиві на позов обставини, не повідомлено, чи підтримує заявник позовні вимоги станом на час судового розгляду, суд позбавлений можливості ухвалити законне та обґрунтоване рішення за наявними матеріалами.

Ухвалою суду від 21.12.2020 відкрито провадження у справі, ухвалою суду від 04.02.2020 за клопотанням відповідача строк підготовчого провадження продовжено на 30 днів.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність у матеріалах справи доказів, клопотань про причини неможливості забезпечити явку представника АО "Вишневий і Партнери" з-поміж адвокатів, уповноважених на представлення інтересів довірителя у цій справі на підставі договору № 152/199 від 19.08.2019 або прибути особисто у судове засідання для подачі пояснень по справи та підтримання заявлених позовних вимог, надання документів на виконання вимог ухвал суду від 21.12.2019, 04.02.2020.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Приписами ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В даному випадку такими невчиненими процесуальними діями є забезпечення явки представника позивача в судові засідання та надання оригіналів документів для огляду на виконання вимог ухвал суду від 21.12.2019, 04.02.2020.

Вказана бездіяльність позивача/представника позивача перешкоджає вирішенню спору та подальшому розгляду справи та свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, враховуючи, що суд дійшов висновку залишити позов без розгляду у зв`язку з неприбуттям позивача у засідання без поважних причин та неподанням витребуваних документів, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 233-234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Воскресенська 14-Е", Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним рішення установчих зборів та скасування державної реєстрації осбб, залишити без розгляду.

2. Судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покласти на позивача.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у визначеному законом порядку.

Повний текст ухвали складено 04.03.2020.

Суддя О.М.Ярмак