номер провадження справи 15/22/20
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19.03.2020 Справа № 908/229/20

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Горохова Ігоря Сергійовича, розглянувши матеріали

за позовом Керівника Бердянської місцевої прокуратури, 71100, Запорізька область, м. Бердянськ, пр. Перемоги, 4, в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції, 87517, Донецька область, м. Маріуполь, пр. Нахімова, буд. 76

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Конструкторське бюро Бердянський завод сільгосптехніки Альфа, 71100, Запорізька область, м. Бердянськ, вул. Будівельників, буд. 4В

про стягнення збитків заподіяних навколишньому природному середовищу

за участю секретаря судового засідання Осоцький Д.І.

за участю представників сторін та учасників процесу:

від прокуратури не з`явився;

від позивача не з`явився;

від відповідача не з`явився.

Суть спору

До господарського суду Запорізької області надійшов позов Керівника Бердянської місцевої прокуратури, Запорізька область, м. Бердянськ в інтересах держави в особі Державної Азовської морської екологічної інспекції, Донецька область, м. Маріуполь до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Конструкторське бюро Бердянський завод сільгосптехніки Альфа, Запорізька область, м. Бердянськ про стягнення збитків заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за період з 31.12.2016 по 17.05.2018 за відсутності дозволу на викиди у розмірі 80 736 грн.

Разом з позовними вимогами, позивачем заявлено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 908/229/20 передано на розгляд судді Горохову І.С.

Ухвалою суду від 05.02.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/229/20, присвоєно справі номер провадження 15/22/20. Розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначено на 26.02.2020 о/об 15 год. 30 хв.

21.02.2020 до суду надійшла заява Державної Азовської морської екологічної інспекції, про участь у судовому засіданні, яке призначене на 26.02.2020 о 15 год. 30 хв. по справі № 908/229/20 в режимі відеоконференції.

21.02.2020 до суду від Керівника Бердянської місцевої прокуратури надійшла уточнююча позовна заява.

Ухвалою суду від 25.02.2020 відмовлено в задоволені заяви Державної Азовської морської екологічної інспекції, Донецька область, м. Маріуполь про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 26.02.2020 оголошено у судовому засіданні перерву до 19.03.2020 о 10 год. 30 хв.

16.03.2020 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю Конструкторське бюро Бердянський завод сільгосптехніки Альфа надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку із веденням в Україні карантину.

17.03.2020 до суду від Державної Азовської морської екологічної інспекції надійшла відповідь на відзив та клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із запровадженням в Україні карантину та в зв`язку із забороною регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньо обласному і міжобласному сполученні, а також перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення.

Відповідно до ч. 3 ст. 222 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

В судове засідання 19.03.2020 представники сторін не з`явились. Про час та місце слухання справи сторін повідомлено у встановленому порядку.

Розглянувши матеріали справи суд зазначає наступне.

Великою Палатою Верховного Суду розглядається справа № 912/2385/18 за позовом Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області, в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Кіровоградська область, смт. Устинівка та Східного офісу Державної аудиторської служби України, м. Дніпро до відповідачів: І - Товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", м. Харків ІІ - Відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації, Кіровоградська область, смт. Устинівка про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577,26 грн.

Предметом розгляду даної справи є стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Конструкторське бюро Бердянський завод сільгосптехніки Альфа збитків заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за період з 31.12.2016 по 17.05.2018 за відсутності дозволу на викиди у розмірі 80 736 грн.

Позов подано керівником Бердянської місцевої прокуратури, Запорізька область, м. Бердянськ в інтересах держави в особі: Державної Азовської морської екологічної інспекції

З тексту ухвали Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 по справі № 912/2385/18 вбачається наступне:

У вересні 2018 року прокурор звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом в інтересах держави в особі Устинівської РДА та Східного офісу Держаудитслужби до ТОВ «Укртранссервіс-груп» та відділу освіти, молоді та спорту Устинівської РДА, в якому просив визнати недійсними додаткові угоди № 1-3 від 24 жовтня 2017 року, № 4 від 15 листопада 2017 року до укладеного відповідачами договору № 17-91 про постачання природного газу від 23 жовтня 2017 року, а також стягнути з ТОВ «Укртранссервіс-груп» на користь бюджету надмірно сплачені грошові кошти у розмірі 90 577,26 грн.

На обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на те, що оспорювані додаткові угоди суперечать пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки вони укладені без належного підтвердження коливання цін на ринку природного газу в період виконання умов договору, що у свою чергу спричинило державі збитки у вигляді надмірно сплачених грошових коштів в оспорюваній сумі.

У позовній заяві прокурор посилався на порушення інтересів держави, зазначав про необхідність їх захисту та стверджував про наявність у нього підстав для звернення до суду, а саме:

- порушення інтересів держави полягає в тому, що відділ освіти, молоді та спорту Устинівської РДА порушив вимоги чинного законодавства, принципи максимальної економії та ефективності, недискримінації учасників, які призвели до безпідставної заміни істотних умов договору та зростання ціни за одиницю товару, покладення на бюджетну установу економічно невигідних зобов`язань щодо витрачання бюджетних коштів. Порушення процедури державних закупівель та укладення відповідних додаткових угод унеможливило раціональне та ефективне використання і створило загрозу інтересам держави;

- органами, уповноваженими державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Устинівська РДА як орган виконавчої влади, уповноважений державою у сфері реалізації державної політики у галузі освіти, контролю за додержанням законодавства з питань науки, освіти та культури, а також Східний офіс Держаудитслужби як орган, уповноважений державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Кіровоградської області;

- прокурором перед поданням позову направлено повідомлення Устинівській РДА та Східному офісу Держаудитслужби про здійснення представництва інтересів держави.

Господарський суд Кіровоградської області рішенням від 18 січня 2019 року позов задовольнив.

Суд першої інстанції зазначив, що оспорювані додаткові угоди суперечать положенням пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі». Одночасно суд зауважив, що прокурор обґрунтував наявність інтересів держави порушенням законності у сфері публічних закупівель; правильно визначив органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; підтвердив наявність підстав для представництва інтересів держави у справі, оскільки позивачі не вжили заходів для усунення порушень Закону України «Про публічні закупівлі» та оскарження відповідних додаткових угод; письмово повідомив Устинівську РДА та Східний офіс Держаудитслужби про наявність підстав для представництва в суді до звернення з цим позовом у порядку частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Також суд указав, що надмірна формалізація поняття інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17).

Центральний апеляційний господарський суд постановою від 21 травня 2019 року рішення Господарського суду Кіровоградської області від 18 січня 2019 року скасував, позовну заяву прокурора залишив без розгляду на підставі пункту 1 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Суд апеляційної інстанції послався на відсутність обставин, які б свідчили про невиконання або неналежне виконання Устинівською РДА та Східним офісом Держаудитслужби, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів держави, пов`язаних із раціональним та ефективним використанням державних коштів; факт незвернення позивачів з позовом протягом певного періоду без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору не свідчить про неналежне виконання такими органами своїх функцій із захисту інтересів держави. Також апеляційний суд зазначив про недостатність посилання в позовній заяві на невиконання або виконання неналежним чином відповідних повноважень державним органом, оскільки у такому випадку прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посади державної служби в органі державної влади та здійснюють установлені для таких посад повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо). На обґрунтування цих висновків суд апеляційної інстанції послався на правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17, а також у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у справі № 926/03/18, від 23 вересня 2018 року у справі № 924/1237/17, від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18.

У червні 2019 року заступник прокурора Дніпропетровської області звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою про скасування постанови суду апеляційної інстанції та направлення справи до цього ж суду для продовження розгляду.

Скаржник указує на те, що питання про наявність у прокурора права заявляти у позові конкретну матеріально-правову вимогу в інтересах визначеного позивача або правильність обраного ним способу захисту у конкретних правовідносинах не свідчить про відсутність у прокурора самої процесуальної можливості (процесуальної дієздатності) звертатися з позовом до господарського суду та не може бути підставою для застосування наслідків, передбачених пунктом 1 частини першої статті 226 ГПК України. Вважає, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку щодо відсутності підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави через ненадання останнім доказів бездіяльності уповноважених органів (позивачів). Стверджує, що чинним законодавством не встановлено переліку доказів, які прокурор повинен надати суду на підтвердження нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави відповідним суб`єктом владних повноважень, а наявність повноважень в органу державної влади та свідоме ігнорування їх виконання може вважатися нездійсненням захисту інтересів держави. Посилається на постанову Верховного Суду від 16 квітня 2019 року у справі № 910/3486/18, в якій суд касаційної інстанції дійшов висновку, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і в разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган, а прокурор не зобов`язаний установлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором пава подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Великою Палатою Верховного Суду справу № 912/2385/18 призначено до розгляду на 24.03.2020 об 11 год. 00 хв.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: перегляд судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Розглянувши матеріали справи суд вважає, що Великою Палатою Верховного Суду справу у справі № 912/2385/18 розглядаються подібні правовідносини до тих, які склались у даній справі та зупиняє провадження у справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Керуючись п. 7 ч. 1 ст. 228, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив

1. Зупинити провадження у справі № 908/229/20 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

2. Учасникам справи повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі.

3. Копії ухвали суду направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення суддею та може бути оскаржена протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили (ст. ст. 235, 255, 256 ГПК України). Згідно з ст. 257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст ухвали складено 20.03.2020.

Суддя І. С. Горохов