ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.03.2020 м. ДніпроСправа № 904/364/20

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Божедарівської селищної ради Криничанський район, смт. Божедарівка

до 1. Фермерського господарства «Агропартнер-2000» Криничанський район, с. Гуляйполе

2. Селянського (Фермерського) господарства «Смена» Криничанський район, с. Гуляйполе

3. Фізичної особи ОСОБА_1 Криничанський район, с. Гуляйполе

про розірвання договору оренди земельної ділянки №13/02/15/1-ДО від 13.02.2015, укладеного між Головним управлінням Держземагенства у Дніпропетровській області та ОСОБА_1 .

Без представників сторін.

ВСТАНОВИВ: Божедарівська селищна рада Криничанський район, смт. Божедарівка звернулась до Фермерського господарства «Агропартнер-2000», Селянського (Фермерського) господарства «Смена» та Фізичної особи ОСОБА_1 з позовом про розірвання договору оренди земельної ділянки №13/02/15/1-ДО від 13.02.2015, укладеного між Головним управлінням Держземагенства у Дніпропетровській області та ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на ухилення відповідачів від сплати орендної плати в належному розмірі відповідно до рішення Божедарівської селищної ради «Про встановлення ставок і пільг із сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік» №19-46/VІІ від 20.12.2018; наказ ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» №4-3778/15-19-сг від 18.11.2019.

Позивач зазначає, що на підставі договору оренди земельної ділянки №13/02/15/1-ДО від 13.02.2015 Головне управління Держземаганетва у Дніпропетровській області передало в оренду ОСОБА_1 земельну ділянку загальною площею 47,6641га (кадастровий номер :01:001:7030) для ведення фермерського господарства.

В подальшому ОСОБА_1 вказана земельна ділянка була передана ФГ «АГРОПАРТНЕР-2000» та СФГ «СМЕНА», засновником яких є ОСОБА_1 для здійснення підприємницької діяльності (вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур).

Також позивач звертає увагу суду допущену технічну описку на пункті 3.2 договору №13/02/15/1-ДО від 13.02.2015 щодо кадастрового номеру земельної ділянки. Замість правильного номеру :01:001:7030 був зазначений помилковий кадастровий номер земельної ділянки :01:001:7030. Позивач стверджує, що такого кадастрового номеру не існує в публічній кадастровій карті України.

Відповідно до наказу ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» №4-3778/15-19-сг від 18.11.2019 Божедарівській селищній об`єднаній територіальній громаді (Божедарівській селищній раді) Криничанського району Дніпропетровської області передано у власність земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 119,0175га згідно з додатком до акту прийому-передачі.

Згідно з актом приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної власності у комунальну власність від 18.11.2019 та додатком до нього земельна ділянка загальною площею 47,6641га кадастровий номер :01:001:7030 передана у власність Божедарівської селищної ради.

Відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності №195646289 вказана земельна ділянка знаходиться у комунальній власності позивача.

Рішенням Божедарівської селищної ради «Про встановлення ставок і пільг із сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік» №19-46/VІІ від 20.12.2018 встановлено ставки орендної плати на території Божедарівської селищної ради.

Відповідно до цього рішення ставка орендної плати (відсотків нормативної грошової оцінки) за земельні ділянки за межами населених пунктів, нормативну грошову оцінку яких не проведено, для ведення фермерського господарства становить 7% (як для фізичних, так і для юридичних осіб). Ставки земельного податку для земель сільськогосподарського призначення також було змінено.

В газеті «Нові рубежі» №25 від 22.06.2019 опубліковано повідомлення землекористувачам Божедарівської об`єднаної територіальної громади щодо укладання додаткової угоди про зміну орендної плати та укладання відповідної додаткової угоди.

На адресу ОСОБА_1 та відповідачів направлялись звернення №574 від 13.09.2019 з повідомленням про необхідність укладання додаткової угоди у зв`язку зі зміною ставки орендної плати за користування землею для ведення фермерського господарства. Відповідачі відмовились від укладання додаткової угоди та сплати орендної плати за новою ставкою.

Оскільки позивач та відповідачі не дійшли згоди щодо приведення договору у відповідність з вимогами податкового законодавства та встановленим розміром орендних ставок, договір може бути розірваний.

Обґрунтовуючи підвідомчість вказаного спору господарському суду, позивач посилається на правову позицію Великої палати Верховного Суду, викладену в постанові від 13.03.2018 у справі №348/992/16-ц.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2020 позов залишений без руху та наданий час до 17.02.2020 для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 прийнятий позов до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче засідання на 03.03.2020.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.02.2020 відмовлено в задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову.

На адресу суду 25.02.2020 надійшов відзив, підписаний представником відповідачів, в якому вказано про незгоду із заявленими вимогами.

У відповіді на відзив, яка надійшла до суду 02.03.2020, позивач виклав свої заперечення з приводу зауважень відповідачів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2020 підготовче засідання відкладене до 18.03.2020.

03.03.2020 на адресу суду надійшло клопотання відповідачів про закриття провадження у справі. В обґрунтування заявленого клопотання відповідачі посилаються на те, що відповідач ОСОБА_1 не зареєстрований як фізична особа - підприємець. Таким чином, справа №904/364/20 має розглядатись в порядку цивільного судочинства.

06.03.2020 позивач надав до суду клопотання про залучення співвідповідача. Позивач просить залучити до участі у справі у якості відповідача-4 - Селянське (фермерське) господарство "Формос". В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначає, що ОСОБА_1 є керівником Селянського (фермерського) господарства "Формос".

Також 06.03.2020 на адресу суду надійшло заперечення позивача на клопотання про закриття провадження у справі.

13.03.2020 на адресу суду надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, підписана представником відповідачів.

Відповідачі зазначають, що норма Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 №2245-VIII не розповсюджується на Божедарівську селищну раду, оскільки вона була створена як об`єднана територіальна громада 11 грудня 2016 року.

Рішення від 20.12.2018 №19-46/УІІ "Про встановлення ставок та пільг із сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік" є регуляторним актом та особливості його прийняття та введення в дію встановлені спеціальними нормами Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Відтак, встановлені у ньому норми вступають в силу не з моменту прийняття такого рішення, а їх вступу в законну силу та обов`язковості для суб`єктів земельних відносин передує відповідна процедура, яка поділяється на декілька етапів.

Проект рішення від 20.12.2018 №19-46/УП "Про встановлення ставок та пільг із сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік" та відповідний аналіз регуляторного впливу не було оприлюднено у друкованих засобах масової інформації, оскільки ані офіційна сторінка Божедарівської селищної ради в мережі Інтернет, ані жодні друковані засоби масової інформації не містять такого публікування.

Доказів зворотнього представником позивача не надано.

Недотримання процедури прийняття регуляторного акту тягне за собою його недійсність, а вимоги, встановлені в ньому є протиправними та такими, що винесені за межами повноважень Божедарівської селищної ради.

Згідно з статті 36 Закону №1160-ІУ, регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений. У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до законуекасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.

Таким чином, відповідачі зазначають, що у порушення зазначеної норми та перевищуючи межі наданих повноважень, Божедарівська селищна рада не тільки не скасувала та/або не зупинила дію рішення від 20.12.2018 №19-46/УІІ "Про встановлення ставок та пільг із сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік", прийнятого з порушеннями, а і вимагає незаконної сплати грошових коштів з орендної плати за землю у суб`єктів земельних відносин.

Також, за твердженням відповідачів, сплата ОСОБА_1 ставки орендної плати в розмірі 4 % вчасно та в повному обсязі підтверджується наявними в матеріалах справи копіями платіжних доручень та твердженнями самого представника позивача у відповіді на відзив. Сплати орендної плати в іншому розмірі, аніж 4%, не було передбачено у 2019 році жодних нормативно-правовим актом, який був чинний у плановому році 2019.

Крім того, відповідачі зазначають, що сайт Божедарівської селищної ради взагалі не містить інформації про прийняття та оприлюднення рішення від 20.12.2018 року №19-46Л/ІІ "Про встановлення ставок та пільг зі сплати земельного податку та ставок орендної плати на 2019 рік", та текст такого рішення.

18.03.2020 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення судового засідання, призначеного на 18.03.2020, на іншу дату. В обґрунтування заявленого клопотання позивач посилається на введений на території України карантин.

Судом встановлено, що подане клопотання не підписано електронним цифровим підписом (далі - ЕЦП) представника позивача.

Відповідно до частини 8 статті 42 Господарського процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Частиною 3 статті 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону.

Статтею 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" №851-IV від 22.05.2003 визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Згідно зі статтею 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.

Приписами статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" №851-IV від 22.05.2003 оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Надіслане представником позивача електронною поштою клопотання не містить ЕЦП, а отже, не належить до офіційних документів.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що карантин встановлюється та скасовується Кабінетом Міністрів України.

Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності.

З метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» №211 від 11.03.2020 (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України №215 від 16.03.2020) установлено з 12.03.2020 до 03.04.2020 на усій території України карантин. Цією постановою, зокрема, заборонено:

- з 00год.01хв. 17.03.2020 до 03.04.2020 проведення всіх масових (культурних, розважальних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів, у яких бере участь понад 10 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування;

- з 12год.00хв. 18.03.2020 до 03.04.2020 регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньообласному і міжобласному сполученні (крім перевезення легковими автомобілями);

- з 12год.00хв. 18.03.2020 до 03.04.2020 перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому).

Рішенням Ради суддів України №19 від 17.03.2020 на період з 16.03.2020 до 03.04.2020, рекомендовано встановити особливий режим роботи судів України. Зокрема, роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами; за можливості здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін, в порядку письмового провадження.

Крім того, Рада суддів України рекомендує громадянам та іншим особам:

- всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку;

- рекомендувати учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами;

- утриматися від відвідування приміщення суду, особливо за наявності захворювання (слабість, кашель, задуха, утруднення дихання, тощо).

Згідно з повідомленням на сайті «Судова влада України» від 18.03.2020 на період установленого на всій території України карантину Верховний Суд з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» за можливості вживатиме заходів для мінімізації усного розгляду справ.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Разом з тим, звертаємо увагу на те, що згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення «розумний строк» в рішенні у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства» роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін в судовому засіданні, та право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи і те, що подано клопотання про відкладення розгляду справи, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне розглянути позовну заяву у розумний строк.

Враховуючи викладене, з метою надання можливості всім учасникам справи прийняти участь в судовому засіданні і реалізувати свої процесуальні права Господарський суд Дніпропетровської області відкладає розгляд справи на 22.04.2020 о 11год.30хв.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

У зв`язку із закінченням строку підготовчого провадження, суд, для належної підготовки справи до розгляду по суті, вважає за необхідне за власною ініціативою продовжити такий строк на тридцять днів.

Керуючись статтями 42, 46, 120, 121, 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

2. Відкласти підготовче засідання до 22.04.2020 о 11год.30хв.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань №3-207 (2-й поверх) за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. Повідомити учасників справи про судове засідання, яке відбудеться 22.04.2020 о 11год.30хв.

4. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання не є обов`язковою.

5. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

6. Роз`яснити учасникам справи про можливість суду прийняти рішення за наслідком підготовчого/судового засідання за відсутності їх представників за умов повного використання ними процесуальних прав, обов`язків та за наявності від них відповідних заяв.

7. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/ та у на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

8. Ухвала набирає законної сили 18.03.2020 та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

9. Повний текст підписаний 23.03.2020.

Суддя Р.Г. Новікова