ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2020 р. Справа№ 925/185/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

За участю секретаря судового засідання Прохорової Г.С.

представників сторін: не прибули

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Азот"

на ухвалу Господарського суду Черкаської області

від 03.02.2020

за заявою Публічного акціонерного товариства "Азот"

про роз`яснення судового рішення

у справі № 925/185/19 (суддя Спаських Н.М.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Азот"

до Публічного акціонерного товариства "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз"

про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог заяви

Публічне акціонерне товариство "Азот" (далі - Позивач) звернулося до Господарського суду Черкаської області із заявою про роз`яснення судового рішення, у якій просив роз`яснити, якою правовою нормою керувався суд першої інстанції, дійшовши висновку, що доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі № 925/185/19 відмовлено позивачу у роз`ясненні судового рішення (ухвали від 30.05.2019).

Місцевий господарський суд дійшов висновку, що якщо суд буде роз`яснювати позивачу якою правовою нормою він керувався (посилання на яку відсутнє) при викладенні висновку суду в ухвалі від 30.05.2019 про те, що доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову, то фактично судом буде внесено нові дані до ухвали суду та будуть роз`яснені мотиви її прийняття.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із вказаною ухвалою, Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі №925/185/19 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву Публічного акціонерного товариства "Азот" про роз`яснення ухвали Господарського суду Черкаської області від 30.05.2019 та роз`яснити вказану ухвалу.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що оскаржувана ухвала винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2020 для розгляду апеляційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Ткаченко Б.О., судді: Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2020, у зв`язку з перебуванням судді Майданевича А.Г. на лікарняному, сформовано для розгляду апеляційної скарги у справі №925/185/19 колегію суддів у складі головуючий суддя: Ткаченко Б.О., судді: Гаврилюк О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.02.2020 поновлено Публічному акціонерному товариству "Азот" процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі №925/185/19, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Азот" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі №925/185/19, призначено справу до розгляду на 17.03.2020.

Позиції учасників справи

Представники учасників справи у судове засідання не прибули, про дату, час і місце судового засіданні були повідомлені належним чином.

У відзиві на апеляційну скаргу Публічне акціонерне товариство "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз" просило апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 по справі № 925/185/19 залишити без змін.

Враховуючи те, що явка представників сторін судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалася, а участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на обмежений ст. 273 Господарського процесуального кодексу України строк для перегляду судового рішення місцевого господарського суду, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про необхідність здійснення перевірки рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи, за відсутності представників сторін.

Обставини справи, мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

11.01.2020 Публічне акціонерне товариство "Азот" звернулося до Господарського суду Черкаської області із заявою про роз`яснення ухвали Господарського суду Черкаської області від 30.05.2019 у справі № 925/185/19, у якій заявник просить роз`яснити, якою правовою нормою керувався суд першої інстанції дійшовши висновку, що доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову.

В ухвалі Господарського суду Черкаської області від 30.05.2019 у справі № 925/185/19 вказано, що представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог від 24.05.2019 № 501-06/312, в якій просить розглянути дві позовні вимоги :

- визнати недійсним договір на розподіл природного газу № 01/17480/т-15 від 31.12.2014, укладений між Публічним акціонерним товариством "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз" та Публічним акціонерним товариством "Азот" з моменту його укладення;

- стягнути з Публічного акціонерного товариства "По газопостачанню та газифікації "Черкасигаз" на користь Публічного акціонерного товариства "Азот" 207 576 505,24 грн. за період з 16.05.2016 по 16.05.2019 за Договором на розподіл природного газу № 01/17480/т-15 від 31.12.2014.

На думку суду першої інстанції, доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову.

При цьому позивач вважає, що з цієї мотивувальної частини рішення не зрозуміло якою правовою нормою керувався суд, виклавши такий висновок про доповнення немайнового позову майновою вимогою.

Мотивуючи відмову у роз`ясненні вказаної ухвали Господарського суду Черкаської області від 30.05.2019 у справі № 925/185/19, суд першої інстанції вказав, що за змістом чинного ГПК України, здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Тому якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Згідно з висновком суду першої інстанції, якщо суд буде роз`яснювати позивачу якою правовою нормою він керувався (посилання на яку відсутнє) при викладенні висновку суду в ухвалі від 30.05.2019 про те, що доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову, то фактично судом буде внесено нові дані до ухвали суду та будуть роз`яснені мотиви її прийняття.

На думку суду першої інстанції, такі дії суду виходять за межі його повноважень при роз`ясненні рішення в порядку ст. 245 ГПК України.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Статтею 245 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення, про що виноситься ухвала.

Отже, роз`яснення судового рішення спрямоване на його викладення у більш зрозумілій формі та здійснюється господарським судом без зміни його змісту та в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 листопада 2018 року у справі №910/10916/16.

Разом із тим, в абз. 2 п. 18 Постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про судове рішення» вказується, що здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у разі роз`яснення заявнику, якою правовою нормою керувався суд (посилання на яку відсутнє) при викладенні висновку про те, що доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову, то фактично судом буде внесено нові дані до ухвали суду та будуть роз`яснені мотиви її прийняття.

Крім того, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15 викладена наступна позиція Верховного Суду щодо роз`яснення судового рішення.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Виходячи із системного тлумачення вказаних положень роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Відповідно до ст. 129 Конституції України та ст.ст. 2, 5 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суди в Україні, відповідно до покладених на них повноважень, здійснюють правосуддя на засадах верховенства права та забезпечують кожному право на справедливий суд.

Однак, до повноважень судів України не належить роз`яснення рішення шляхом внесення до нього змін по суті. Висновки, зроблені судом у ході розгляду справи, викладаються у судовому рішенні, яке є обов`язковим до виконання на всій території України.

Отже, порушені заявником питання виходять за межі правового регулювання ст. 245 ГПК України, у зв`язку з чим суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для скасування ухвали, що є предметом оскарження.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Таким чином, колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов вірних висновків та правомірно відмовив заявнику у роз`ясненні судового рішення, тому ухвала Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі № 925/185/19 є законною та обґрунтованою.

Практикою Європейського суду з прав людини передбачено, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, проте його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Згідно ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Обставини, викладені апелянтом в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду даної справи.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвала Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі №925/185/19 прийнята із дотриманням норм процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.

Згідно з ч. 3 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини 1 статті 255 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Ухвали суду першої інстанції про роз`яснення чи відмову у роз`ясненні судового рішення у справі після їх перегляду в апеляційному порядку не належать до переліку судових рішень, на які учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу.

Керуючись ст.ст. 76-79, 86, 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Азот" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Черкаської області від 03.02.2020 у справі № 925/185/19 залишити без змін.

2. Матеріали справи №925/185/19 повернути до Господарського суду Черкаської області.

3. Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Повне судове рішення складене 23.03.2020.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім