У Х В А Л А

16 березня 2020 року м. Чернігівсправа № 927/565/19

Господарський суд Чернігівської області у складі головуючого судді Фесюри М.В., секретар судового засідання Скороход А.О., розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Акціонерного товариства «Чернігівобленерго», , вул. Гонча, буд. 40, м. Чернігів, 14000

про визнання недійсним рішення Наглядової ради від 15.04.2019 та визнання укладеним Договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій

Представники сторін:

від позивача: ОСОБА_1, Бєлкін Л.М;

від відповідача: Ширай К.А., Пригара А.В.

У судовому засіданні, відповідно до ч. 6 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

ОСОБА_2 звернувся з позовною заявою до Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» про визнання недійсним рішення засідання Наглядової ради Акціонерного товариства «Чернігівобленерго», оформленого протоколом від 15.04.2019 та визнання укладеним Договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» в редакції, запропонованій позивачем.

Позовні вимоги обґрунтовані неправильним визначенням ринкової вартості простої іменної акції, порушенням права акціонера на ознайомлення з матеріалами щодо порядку денного загальних зборів АТ «Чернігівобленерго». Позивач вважає, що примусовий викуп відповідачем всіх акцій є рівноцінним виходу акціонера із товариства, тому, ціна акцій має визначатись з урахуванням вартості власного капіталу. Крім того, позивач вважає за необхідне встановити дату договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» в судовому рішенні.

З поміж іншого, до позовної заяви додано клопотання б/н від 03.07.2019 про витребування доказів, клопотання б/н від 03.07.2019 про встановлення додаткового строку для подання доказу, відповідно до змісту якого, позивач повідомив про звернення до Товариства з обмеженою відповідальністю «Експертна група «ЕС енд ДІ», якому оплатив та замовив проведення судово-економічної експертизи, яка буде проведена до 15.07.2019 і яку позивач вважає за необхідне долучити до матеріалів справи та клопотання б/н від 03.07.2019 про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи.

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи позивач посилається на те, що дані в балансі відповідача станом на 31.12.2018 не відповідають дійсності. На думку позивача існує невідповідність даних, що підтверджується балансами інших обленерго станом на 31.12.2018, які перерахували свої активи (ПрАТ «Кіровоградобленерго» - власний капітал збільшився в 2,73 раза, АТ «Херсонобленерго» - в 29,5 раза, АТ «Чернівціобленерго»-в 6,94 раза, АТ «Житомиробленерго» - в 1,76 раза, ПрАТ «Київобленерго» - в 3,31 раза.)

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2019 справа №927/565/19 передана на розгляд судді Фесюрі М.В.

Ухвалою суду від 12.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, встановлено строки подання відзиву на позов, відповіді на відзив, додаткових заяв та клопотань, підготовче засідання призначено на 05.08.2019. Також, вказаною ухвалою, задоволено клопотання позивача про витребування доказів та встановлення ОСОБА_1 додаткового строк для подання доказів (експертного висновку), встановивши такий строк - до 16.07.2019 включно.

Ухвалою господарського суду від 16.07.2019 підготовче засідання, призначене на 05.08.2019 перенесено на 06.08.2019.

16.07.2019 на адресу суду від позивача надійшло клопотання б/н від 13.07.2019 про приєднання до матеріалів справи супровідного листа та копії висновку експертів №1041/3001 за результатами судово-економічної експертизи, складеного 12.07.2019.

Відповідачем подано заперечення №104 від 30.07.2019 на клопотання позивача про приєднання доказу до матеріалів справи.

Обґрунтовуючи подане заперечення АТ «Чернігівобленерго» посилаючись на ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК), ч. 1, 8 ст.8 Закону України «Про акціонерні товариства» зауважує, що затвердження ринкової вартості майна включно з цінними паперами та прийняття рішення про обрання сертифікованого, професійного оцінювача, включеного до відповідного державного реєстру, є компетенцією Наглядової ради товариства, тому висновок експертів, доданий позивачем до клопотання не може вважатись належним доказом, а відтак, відповідач просить суд відмовити позивачу у клопотанні про долучення такого висновку до матеріалів справи.

06.08.2019, суд. протокольною ухвалою задовольнив клопотання позивача про долучення висновку експертів №1041/3001 складеного 12.07.2019 за результатами судово-економічної експертизи до матеріалів справи, оскільки ухвалою суду від 12.07.2019 позивачу був встановлений додатковий строк ОСОБА_1 для подання експертного висновку.

31.07.2019 до суду АТ «Чернігівобленерго» подано відзив на позовну заяву №102 від 30.07.2019. У поданому відзиві відповідач зазначає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх корпоративних прав, оскільки рішення наглядової ради товариства не передбачають права акціонерів на їх оскарження, в той час як оскарженню підлягають тільки рішення загальних зборів акціонерів; наполягає, що рішення наглядової ради товариства прийнято у повній відповідності до вимог законодавства та установчих документів, позивачем не надано належних та допустимих доказів порушення оскаржуваним рішення його прав чи охоронюваним законом інтересів як акціонера товариства.

Відповідач звертає увагу, що позивач відмовився від укладення договору, проект якого було запропоновано відповідачем в установленому Законом порядку, запропонувавши власний проект такого договору, який відповідачем не може бути прийнятий, оскільки ціна викупу акцій в ньому не відповідає ціні, визначеної наглядовою радою товариства та такий договір не відповідає проекту договору про викуп товариством акцій, який надавався акціонерам для ознайомлення під час підготовки до проведення річних загальних зборів, скликаних 16.04.2019.

Відповідач вважає позовні вимоги такими, що протирічать чинному законодавству, а тому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Крім того, у вказаному відзиві відповідач зазначає про отримання ухвали про відкриття провадження у справі №927/565/19 лише 15.07.2019 і враховуючи встановлений 15 денний строк встановлений статтею 165 Господарського процесуального кодексу України просить суд долучити відзив до матеріалів справи.

Разом з відзивом до суду від відповідача надійшло заперечення (№103 від 30.07.2019) на клопотання позивача про призначення експертизи. В поданому запереченні відповідач звертає увагу суду на відсутність у клопотанні позивача обґрунтування яким саме чином дані балансу позивача мають значення для розгляду справи та як можуть вплинути на предмет доказування - вартість однієї простої іменної акції, емітентом якої є відповідач. На думку відповідача, сама по собі звітність про фінансовий стан не є належним доказом та не має відношення до фінансової діяльності відповідача, разом з тим достовірність та повнота консолідованої фінансової звітності підтверджена аудиторським висновком ТОВ Аудиторська фірма «Аудит-96» від 11.03.2019. Вважаючи, що підстави призначення комплексної оціночо-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи відсутні, відповідач просить суд відмовити позивачу в задоволенні клопотання про призначення такої експертизи.

Крім того, 31.07.2019 АТ «Чернігівобленерго» подано до суду клопотання №105 від 30.07.2019. В поданому клопотанні посилаючись на статут відповідно до якого прийняття рішення про обрання оцінювача та затвердження ринкової вартості акцій є виключною компетенцією наглядової ради товариства, рішення позивача про обрання експерта, а не сертифікованого оцінювача, наглядовою радою товариства не приймалось, відповідач вважає висновок експертів таким, що не є пов`язаним з розглядом справи та не є належним доказом у справі, тому просить суд відмовити позивачу в задоволенні вимог щодо стягнення з відповідача судових витрат за виготовлення такого висновку, незалежно від результатів вирішення справи.

Подані відповідачем документи долучено судом до матеріалів справи.

До початку судового засідання 06.08.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив (б/н від 05.08.2019) в якому позивач не погоджується з аргументами, наведеними відповідачем у відзиві вважаючи, що такі аргументи спростовуються позиціями Верховного Суду у справах № 910/8705/18, № 902/790/16, № 923/415/17. Листом №107.01/2914/01-13 від 20.05.2019, на думку позивача, відповідач підтвердив, що позивачу не надавався на ознайомлення договір викупу акцій, тоді, як за систематичні звіти про визначення вартості акцій акціонерних товариств, які не відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, ФДМУ 30.05.2019 позбавив оцінювача ОСОБА_3, яким підписано звіт про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції ПАТ «Чернігівобленерго», права визначати ринкову вартість акцій акціонерних товариств. Посилаючись на вищевикладене позивач просить суд задовольнити позовні вимоги повністю та покласти на відповідача додаткові судові витрати в розмірі 14000,00грн за висновок експертів за результатами додаткової судово економічної експертизи №1041/33601 від 05.08.2019.

В підготовчому засіданні 06.08.2019 суд постановив протокольну ухвалу продовжити строк підготовчого засідання на 30 днів та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 28.08.2019.

19.08.2019 АТ «Чернігівобленерго» подано заперечення № 214 в яких відповідач звертає увагу суду, що позивач, наполягає на обранні позивачем неналежного способу захисту прав, а відповідні посилання позивача на висновки Верховного Суду не містять зазначень яким саме чином вони спростовують доводи відповідача, тоді як самі обставини наведених справ кардинально відрізняються від обставин даної справи.

Водночас, відповідач наполягає що спірне рішення наглядової ради товариства прийнято правомочним складом, оскільки повноваження членів наглядової ради відповідно до положень п.10.4 розділу 10 статуту відповідача за умови не ухвалення рішення про обрання нового складу наглядової ради, повноваження членів чинної наглядової ради продовжуються до моменту ухвалення загальними зборами відповідного рішення. Відповідач наголошує, що позивач помилково посилається на платіжне доручення № від 03.05.2019 як на доказ прийняття спірного рішення наглядової ради товариства до дати проведення річних загальних зборів акціонерів, оскільки воно підтверджує лише факт здійснення оплати ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» по договору №10.04.2019-3 від 10.04.2019, тоді як фактичний термін надання послуги за вказаним договором є датою складання акту прийому-передачі робіт від 15.04.2019.

Відповідач звертає увагу суду не те, що відповідно до запиту позивача від 16.04.2019 на ім`я голови загальних зборів акціонерів АТ «Чернігівобленерго», сам позивач підтверджує надання йому та всім акціонерам можливості ознайомитись з матеріалами (документами) необхідними для прийняття рішень з питань порядку денного зборів, зазначаючи, що крім позивача з такими документами 15.04.2019 був ознайомлений і інший акціонер.

Разом з тим, посилаючись на відсутність укладених на біржах за період з 14.12.2018 по 13.03.2019 будь-яких контрактів з продажу простих іменних акцій, визначення їх ринкової вартості було здійснено на підставі звіту ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції (код ISIN НОМЕР_2 ) ПАТ «Чернігівобленерго» (), №150419-3 складеного 15.04.2019.

Вважаючи доводи позивача безпідставними, відповідач повідомляє суд, що з метою надання суду повних обґрунтованих пояснень щодо заперечень позивача, ним направлено запит №1041/33601 до ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» з метою отримання письмових пояснень щодо висновків та їх обґрунтувань, який надіслано 14.08.2019. Оскільки на дату подання заперечень відповіді від ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» відповідачу не надійшло АТ «Чернігівобленерго» просить суд встановити додатковий строк для подачі доказу, а саме відповіді ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» на лист відповідача №107.01./4484/01-13 від 14.08.2019 до 28.08.2019, долучити подані заперечення до матеріалів справи та відмовити позивачу в задоволенні позову.

27.08.2019 до суду надійшло клопотання АТ «Чернігівобленерго» про приєднання доказу до матеріалів справи листа ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» з додатковими запереченнями на клопотання позивача про призначення експертизи.

В поданих запереченнях відповідач зазначає, що такої експертної спеціальності як оцінка цінних паперів не існує, на думку відповідача, судові експерти не мають повноважень (кваліфікації) на проведення експертизи (оцінки) ринкової вартості цінних паперів, а жодна з заявлених позивачем експертиз (оціночно-будівельна, оціночно-земельна та економічна експертизи) не передбачає визначення ринкової вартості цінних паперів, а тому проведення такої експертизи не дозволить з`ясувати жодних обставин, що мають значення для даної справи, а тому АТ «Чернігівобленерго» просить суд долучити до матеріалів справи лист- відповідь ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» Вих.№190819-1 від 19.08.2019 та відмовити позивачу в задоволенні клопотання про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи та відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

28.08.2019 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю представника у судовому засіданні Господарського суду Київської області. До клопотання додано копію ухвали від 22.07.2019 у справі №927/467/19 від 22.07.2019.

В підготовчому засіданні 28.08.2019 позивач проти клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання заперечував, також позивач заперечував проти долучення до матеріалів справи листа-відповіді ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» Вих.№190819-1 від 19.08.2019 посилаючись на те, що такі пояснення не можуть бути належним доказом у справі.

Суд постановив протокольну ухвалу якою задовольнив клопотання відповідача про долучення вказаного листа до матеріалів справи, з огляду на надання відповідачем обґрунтування та пояснення неможливості подання суду такого листа разом із запереченнями. Зважаючи на поважність причин неявки в підготовче засідання суд задовольнив клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання, призначивши його на 05.09.2019.

В підготовчому засіданні 05.09.2019 відповідачем подано додаткові заперечення на клопотання позивача про призначення експертизи № 220 від 04.09.2019 в яких відповідач вкотре наголошує, що саме звіт про оцінку, проведений суб`єктом оціночної діяльності відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність, а не висновок експертизи, є належним та допустимим доказом, що визначає вартість акцій, тому заявлене позивачем клопотання у разі його задоволення не дозволить з`ясувати жодних обставин, що мають значення для справи. Разом з тим АТ «Чернігівобленерго» звернулось до оцінювача майна з відповідним досвідом праутичної діяльності - Цілюріка В.В. з метою рецензування звіту ТОВ «ЮКРЕЙНІАН АПРЕЙЗЕЛ» про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції (код ISIN UA) ПАТ «Чернігівобленерго» () №150419-3 складеного 15.04.2019. Згідно з отриманою рецензією від 02.09.2019 звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.

Враховуючи вищевикладене відповідач просив суд приєднати до матеріалів справи копію рецензії на звіт про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції до матеріалів справи, відмовити в задоволенні клопотання позивача про призначення експертиз та відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Разом із додатковими запереченнями відповідачем подано пов`язане з додатковими запереченнями клопотання №221 від 05.09.2019 про продовження строку підготовчого провадження, подання якого обумовлено отриманням від позивача висновку експертів №1041/33601 за результатами додаткової судово-економічної експертизи та подальшим опрацюванням такого висновку.

Суд задовольнив клопотання відповідача з огляду на те, що подання рецензії на звіт обґрунтоване поданням позивачем додаткового висновку експертизи. В свою чергу вказаний висновок надано позивачем в якості додатку до відповіді на відзив, в той час, як клопотання про встановлення строку для подання доказу було заявлено щодо висновку експертизи, який було надано 16.07.2019.

Беручи до уваги те, що висновок додаткової експертизи долучено судом до матеріалів справи, враховуючи принцип рівності сторін, клопотання відповідача про долучення рецензії на звіт, в якості заперечення на відповідь на відзив, суд задовольнив.

Ухвалою господарського суду від 05.09.2019 судом призначено повторну економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз та зупинено провадження у справі.

23.09.2019 на адресу суду надійшла апеляційна скарга від позивача у справі- ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 05.09.2019 у справі № 927/565/19 про призначення експертизи.

Супровідним листом Господарського суду Чернігівської області від 07.10.2019 за №927/565/19/02-04/1187/19 матеріали справи №927/565/19 разом з апеляційною скаргою було направлено на адресу Північного апеляційного господарського суду.

08.01.2020 на адресу суду повернулись матеріали справи №927/565/19. Відповідно до постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 05.09.2019 задоволено частково, ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 05.09.2019 у справі № 927/565/19 скасовано, справу №927/565/19 передано до Господарського суду Чернігівської області для розгляду поданого позивачем клопотання про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи.

Скасовуючи ухвалу суду від 05.09.2019, у постанові Північний апеляційний господарський суд зазначив, що судом першої інстанції не обґрунтовано, в чому саме висновки судово-економічної експертизи (висновок №10441/30001 від 12.07.2019) та додаткової економічної експертизи (№1041/33601 від 05.08.2019), надані позивачем, є необґрунтованими, в чому саме полягає сумнів у суду щодо їх достовірності та правильності, які норми, що регламентують порядок призначення і проведення експертизи, були порушені експертами під час проведення даних експертиз. Крім того, колегією суддів враховано що питання, які були визначені судом в оскаржуваній ухвалі, відрізняються від кількості та змісту питань, які були досліджені у висновках судово-економічної експертизи (висновок№10441/30001 від 12.07.2019) та додаткової економічної експертизи (№1041/33601 від 05.08.2019), що є неприпустимим під час призначення повторної судової експертизи. Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що судом першої інстанції було необґрунтовано призначено повторну економічну експертизу

В той же час, колегія суддів Північго апеляційного господарського суду вважає необґрунтованим відхилення судом першої інстанції клопотання позивача про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи, зауваживши, що для оцінки ринкової вартості акцій як фінансових інтересів майновий підхід є пріоритетним, оскільки він відповідає принципу найбільш ефективного використання майна, в результаті якого вартість об`єкта оцінки є максимальною. Враховуючи приписи Національного стандарту №3, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2006 № 1655, колегія суддів зазначила, що під час проведення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи експерт зможе визначити справедливу ринкову вартість акцій товариства, враховуючи найбільш ефективне використання об`єкта оцінки.

В той же час, суд першої інстанції, відхиляючи подане клопотання про призначення комплексної експертизи, не враховував вказаних вимог Національних стандартів, не дослідив доводи позивача в цій частині, а лише обмежився констатацією факту наявності в матеріалах справи та наданих позивачем висновків №10441/30001 від 12.07.2019 за результатами судово-економічної експертизи від 12.07.2019 та додаткової економічної експертизи №1041/33601 від 05.08.2019.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про необґрунтоване призначення у справі №927/565/19 повторної судової експертизи, а тому підстав для зупинення провадження у справі п.2 ч.1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України у даному випадку відсутні.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 08.01.2020 підготовче засідання призначено на 21.01.2020 та запропоновано сторонам у справі надати перелік питань, які необхідно поставити на вирішення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи та пропозиції щодо експертної установи, яка має проводити експертизу.

10.01.2020 на адресу господарського суду від Північного апеляційного господарського суду надійшов запит, відповідно до якого, у зв`язку з надходженням до суду апеляційної інстанції касаційної скарги Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» від 03.01.2020 № 266 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019, на виконання п. 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, просить направити матеріали справи № 927/565/19 для подальшого скерування разом з касаційною скаргою до Касаційного господарського суду у складі Верховного суду.

Ухвалою суду від 10.01.2020, керуючись приписами п.17.10, п. 17.12. Перехідних положень ГПК України, суд постановив про зупинення провадження у справі до перегляду постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019 у справі №927/565/19 в порядку касаційного провадження та направлення матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду для подальшого їх скерування разом з касаційною скаргою Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019 у справі №927/565/19 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Супровідним листом Господарського суду Чернігівської області від 13.01.2020 за № 927/565/19/02-04/55/20 матеріали справи № 927/565/19 було направлено на адресу Північного апеляційного господарського суду.

24.02.2020 на адресу суду повернулись матеріали справи № 927/565/19. Відповідно до ухвали Верховного суду від 03.02.2020, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019 у справі 927/565/19 відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 03.03.2020 підготовче засідання призначено на 16.03.2020 та запропоновано сторонам у справі надати перелік питань, які необхідно поставити на вирішення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи та пропозиції щодо експертної установи, яка має проводити експертизу.

13.03.2020 від АТ «Чернігівобленерго» на адресу суду надійшли додаткові пояснення №18 від 13.03.2020. В поданих поясненнях відповідач зазначає, що оскарживши ухвалу про призначення повторної економічної експертизи залишилась у силі протокольна ухвала суду від 05.09.2019, якою було відмовлено в задоволенні клопотання позивача про призначення оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертиз. Також відповідач наполягає на тому, що звіт про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції ISIN UA ПАТ «Чернігівобленерго», виконаний суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Юкрейніан апрейзел», достовірність якого підтверджено шляхом здійснення рецензування, є належним та допустимим доказом для підтвердження ринкової вартості акції.

Також, щодо можливості обґрунтування експертизою вимоги про визнання недійсним рішення наглядової ради, відповідач посилаючись на ст. 8, 51, 52 Закону України «Про акціонерні товариства» наголошує на повній відповідності такого рішення вимогам законодавства, тоді, як позивачем не надано суду доказів на підтвердження іншого.

Разом з тим, з урахуванням специфіки обставин відповідач вважає, що при зверненні до суду позивачем було не вірно обрано спосіб захисту порушеного права, яке на думку відповідача не було порушено.

Щодо можливості обґрунтування експертизою вимоги про визнання укладеним договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій у редакції, запропонованій позивачем ПАТ «Чернігівобленерго» визначає таким, що суперечить приписам ст. 36 Закону України «Про акціонерні товариства», які передбачають однакові умови такого договору (крім кількості і загальної вартості акцій) і які мають бути єдиними для всіх акціонерів.

Відповідач вважає, що призначення комплексної експертизи не може встановити наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги позивача про укладення договору викупу акцій у запропонованій ним редакції, тому просить суд відмовити у задоволенні клопотання позивача про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи та відмовити в задоволенні позовних вимог.

До початку підготовчого засідання 16.03.2020 від позивача на адресу суду надійшло клопотання про призначення комплексної судової експертизи. В поданому клопотанні позивач звертає увагу суду на те, що відповідач протягом багатьох років не робив переоцінку своїх активів, тому відомості в балансі АТ «Чернігівобленерго» станом на 31.12.2018, на його думку, не відповідають дійсності. Саме визначення вартості майна та активів є метою комплексної експертизи, проведення якої у аналогічній справі № 902/790/16 було доручено Центру судових експертиз та експертних досліджень Державного підприємства «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України. Посилаючись на лист НКЦПФР № 26/01/29035 від 18.12.2019, якому зазначається, що звіт про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019 № 150419-3 від 15.04.2019 є таким, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний, позивач вважає рішення наглядової ради, прийняте з використанням такого звіту нікчемним.

Разом з тим, позивач посилаючись на висновок експертів № 1041/30001 зауважує, що вартість однієї простої іменної акції ПАТ «Чернігівобленего» становить 06,52 грн і просить суд призначити комплексну судову оціночно-будівельну, оціночно-земельну товарознавчу та економічну експертизу проведення якої просить доручити Центру судових експертиз та експертних досліджень Державного підприємства «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України, на вирішення якої просить поставити наступні запитання:

Оціночно-будівельної експертизи: Яка ринкова вартість об`єктів нерухомого майна, які належали на праві власності ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019?

Оціночно-земельної експертизи: Яка ринкова вартість земельних ділянок які належать на праві власності ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019?

Товарознавчої експертизи: Яка ринкова вартість рухомого майна (в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів тощо) яке перебувало на балансі та належало ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019?

На вирішення економічної експертизи: Враховуючи економічні показники та фінансову звітність ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019 та використовуючи висновки оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої судових експертиз, чи відповідає вартість однієї іменної простої акції ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019 у розмірі 06,52 грн, якщо не відповідає, визначити якою була ринкова вартість однієї простої іменної акції ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019.

Також, 16.03.2020, до початку підготовчого засідання позивачем було подано клопотання в якому ОСОБА_1 просить суд подані до Північного апеляційного господарського суду документи вважати доказами у справі 927/565/19 та клопотання в якому позивач повідомляє суд про зміну адреси реєстрації місця проживання.

В підготовчому засіданні 16.03.2020 суд повідомив про те, що 11.11.2019 за відсутності справи на адресу суду надійшло клопотання позивача 08.11.2019 в якому ОСОБА_1 просить суд замінити в матеріалах справи доказ - висновок експертів № 1041/33601 за результатами додаткової судово-економічної експертизи від 05.08.2019 на доопрацьований шляхом виправлення помилки у відповідності до вимог п.4.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, висновком №1041/33601 від 16.09.2019.

Представники відповідача проти клопотання відповідача від 08.11.2019 заперечили, оскільки такий висновок експерта всупереч приписам Господарського процесуального кодексу України не був долучений позивачем до матеріалів позовної заяви, нормами вказаного кодексу не передбачено такої процесуальної дії як заміна доказу, позивач неодноразово наполягав на вірності висновків висновку, який просить замінити, а тому на думку відповідача підстави для задоволення такого клопотання відсутні.

У підготовчому засіданні 16.03.2020 позивач просив суд долучити доопрацьований висновок №1041/33601 від 16.09.2019 до матеріалів справи, мотивуючи це тим, що розгляд справи перебуває на стадії підготовчого провадження, а отже він має право подавати суду будь-які докази. Доопрацьований висновок експерта здійснено з метою усунення технічних помилок у відповідності до вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз не є новим дослідженням та був прийнятий апеляційним судом.

Як вбачається із змісту мотивувальної частини постанови Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019, яка набрала законної сили, судом встановлено, що у питанні шостому додаткової економічної експертизи №1041/33601 від 05.08.2019 наявна технічна помилка (описка), оскільки, хоча експертом і зазначено, що визначена у звіті про незалежну оцінку майна однієї простої іменної акції у розмірі 1 грн. 53 коп. є економічно та нормативно обґрунтованою, однак в подальшому експерт робить висновок, що вона є недостовірною. Підстави недостовірності визначення такої ціни 1 акції експерт навів у дослідницькій частині висновку.

Відповідно до п. 4.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (далі - Інструкція) у разі виявлення у висновку експерта технічних помилок та/або недоліків за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівника установи висновок повертається експерту для доопрацювання.

З огляду на вказане апеляційний суд вказав про необхідність прийняття судом висновку враховуючи, що відповідно до п.14.3 Інструкції доопрацюванню підлягають лише висновки з технічними помилками та/або недоліками.

Приймаючи до уваги, що висновок №1041/33601 від 16.09.2019 не є новим доказом, а є уточненням або виправленням помилки у доказі, що вже поданий, суд задовольнив клопотання позивача та долучив висновок №1041/33601 від 16.09.2019 до матеріалів справи.

Суд з`ясував думку представників відповідача щодо поданих позивачем клопотань про призначення комплексної експертизи, щодо клопотання вважати подані до Північного апеляційного господарського суду документи доказами у справі 927/565/19 та клопотання-повідомлення про зміну адреси реєстрації проживання.

В підготовчому засіданні відповідач проти заявлених позивачем клопотань заперечував посилаючись на недотриманні при поданні таких клопотань вимог ч.9 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України якою передбачено надсилання копій доказів що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Разом з тим, відповідач заявив клопотання про надання додаткового часу для ознайомлення з поданими позивачем клопотаннями та надання суду вмотивованої відповіді з викладенням власних аргументів та міркувань.

Відповідно до ч.7 ст.120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

Оскільки повідомлення про зміну адреси проживання є обов`язком сторони клопотання позивача про повідомлення суду про здійснення зміни адреси реєстрації проживання підлягає задоволенню.

Разом з тим, клопотання позивача вважати подані до Північного апеляційного господарського суду документи доказами у справі 927/565/19 лежить у площині поза межами компетенції суду, оскільки такі документи апеляційним судом вже долучено до матеріалів справи, а їх оцінка буде здійснюватись під час розгляду справи по суті.

В підготовчому засіданні 16.03.2020 заперечуючи проти клопотання позивача про призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної товарознавчої та економічної експертизи, відповідач зазначив про відсутність у первісному клопотанні позивача такого виду експертизи як товарознавча, різницю в запропонованих питаннях, а отже, на думку відповідача, є окремим клопотанням про призначення комплексної експертизи по відношенню до якого відповідачем має бути підготовлено письмову заяву в якій має бути відображено аргументи доводи і міркування.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2019 у цій справі визнано відхилення судом першої інстанції клопотання про призначення комплексної експертизи необґрунтованим з огляду на те, що під час проведення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи експерт зможе визначити справедливу ринкову вартість акцій товариства, враховуючи найбільш ефективне використання об`єкта оцінки.

Ухвалою господарського суду 03.03.2020 було запропоновано сторонам у справі надати перелік питань, які необхідно поставити на вирішення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної та економічної експертизи та пропозиції щодо експертної установи, яка має проводити експертизу.

Подане позивачем клопотання містить запропонований позивачем перелік питань, які, на думку позивача, необхідно поставити на вирішення судовим експертам, так і містить пропозицію щодо визначення експертної установи, яка має необхідну кількість фахових експертів за за відповідними напрямками, які мають достатню кваліфікацію для здійснення такого роду експертних досліджень.

Отже, таке клопотання позивача за своїм змістом є таким, що подане на виконання вимог ухвали господарського суду у цій справі від 03.03.2020.

Разом з тим, ПАТ «Чернігівобленерго» в поданих додаткових поясненнях №18 від 13.03.2020 заперечив проти призначення судом комплексної експертизи, виклав власну позицію щодо його призначення, переліку питань та пропозицій щодо експертної установи не надав, а тому суд відхиляє заперечення відповідача стосовно поданого позивачем клопотання про призначення комплексної експертизи та клопотання відповідача про необхідність надання додаткового часу для викладення власних міркувань та аргументів щодо її призначення.

В рішенні Європейського суду з прав людини «Дульський проти України» від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Відповідно до п. 1.2.13 Інструкції комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

До товарознавчої експертизи належать: експертиза машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання. Різновидом товарознавчої експертизи є автомобільно-товарознавча експертиза (автотоварознавча та транспортно-товарознавча експертиза), об`єктами якої є колісні транспортні засоби і їх комплектуючі.

Згідно з п.1.2. розділу 4 Інструкції основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції тощо.

Відповідно до п. 5.2 Інструкції основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Згідно з п. 6.2. Інструкції основними завданнями оціночно-земельної експертизи є:

експертна грошова оцінка земельних ділянок; експертна грошова оцінка прав на земельні ділянки; визначення відповідності виконаної оцінки земельної ділянки або прав на неї вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Постановою Кабінету Міністрів України постановою від 10.09.2003 за № 1440 було затверджено Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» (далі - Національний стандарт № 1), який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту № 1 частки (паї, акції) належать до фінансових інтересів.

Відповідно до п. 38 Національного стандарту № 1 для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

Згідно з п. 8 Національного стандарту № 3, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2006 № 1655, майновий підхід застосовується для визначення ринкової вартості цілісного майнового комплексу у разі, коли саме зазначений підхід відбиває типову логіку потенційних покупців, яка ґрунтується на усталеній практиці, зокрема під час оцінки цілісного майнового комплексу, ринкова вартість якого визначається поточною вартістю ймовірного результату ліквідації зазначеного майнового комплексу.

Відповідно до п.п. 9, 10 Національного стандарту № 3 основним методом майнового підходу до оцінки цілісного майнового комплексу є метод накопичення активів. Оцінювачами може застосовуватися метод поточної вартості ймовірного результату ліквідації цілісного майнового комплексу, а також інші методи майнового підходу, доцільність застосування яких у конкретній ситуації необхідно обґрунтувати.

Метод накопичення активів полягає у визначенні чистої вартості активів цілісного майнового комплексу.

Чиста вартість активів цілісного майнового комплексу визначається як різниця між вартістю активів та вартістю його зобов`язань, визначених на дату оцінки відповідно до вимог пункту 11 цього Стандарту.

Пунктом 11 Національного стандарту № 3 передбачено, що оцінка активів та зобов`язань на дату оцінки проводиться з урахуванням таких особливостей: необоротні активи в частині основних засобів, нематеріальних активів, незавершеного будівництва, довгострокових фінансових вкладень оцінюються з використанням бази оцінки, що відповідає ринковій вартості або неринковим видам вартості, вибір та визначення яких здійснюються відповідно до вимог національних стандартів; необоротні активи в частині довгострокової дебіторської заборгованості та відстрочених податкових активів оцінюються з урахуванням строку їх повернення (погашення, відшкодування) та ймовірності такого повернення (погашення, відшкодування); поточна дебіторська заборгованість оцінюється з урахуванням строку її повернення (погашення, відшкодування) та ймовірності такого повернення (погашення, відшкодування); матеріальні оборотні активи (запаси, товари) у разі, коли їх поточна вартість еквівалентна вартості, що відображена у бухгалтерському обліку, оцінюються виходячи з вартості таких активів, що відображена в бухгалтерському обліку, в інших випадках - виходячи з їх ринкової вартості або вартості ліквідації, якщо ринкова вартість не перевищує вартість ліквідації; довгострокові та поточні фінансові інвестиції оцінюються виходячи з їх ринкової вартості; векселі одержані оцінюються виходячи з їх ринкової вартості з урахуванням строку та ймовірності їх погашення; поточна вартість довгострокових та поточних зобов`язань залежно від їх виду визнається такою, що дорівнює вартості, відображеній у бухгалтерському обліку, або розраховується шляхом дисконтування сум (основний борг, відсотки), що підлягають погашенню у відповідних періодах, за обґрунтованою для кожного із зобов`язань ставкою дисконту.

Пунктом 4 Національного стандарту № 1 передбачено, що оцінка майна проводитися з дотриманням принципів корисності, попиту і пропонування, заміщення, очікування, граничної продуктивності внеску, найбільш ефективного використання.

Відповідно до п. 10 Національного стандарту № 1 принцип найбільш ефективного використання полягає в урахуванні залежності ринкової вартості об`єкта оцінки від його найбільш ефективного використання. Під найбільш ефективним використанням розуміється використання майна, в результаті якого вартість об`єкта оцінки є максимальною. При цьому розглядаються тільки ті варіанти використання майна, які є технічно можливими, дозволеними та економічно доцільними.

Пунктом 13 Національного стандарту № 1 передбачено, що для визначення ринкової вартості враховується найбільш ефективне використання об`єкта оцінки.

Відтак, для оцінки ринкової вартості акцій як фінансових інтересів майновий підхід є пріоритетним, оскільки він відповідає принципу найбільш ефективного використання майна, в результаті якого вартість об`єкта оцінки є максимальною.

Таким чином, саме під час проведення комплексної експертизи експерт зможе визначити справедливу ринкову вартості акцій товариства, враховуючи найбільш ефективне використання об`єкта оцінки.

Статтею 106 Господарського процесуального кодексу України передбачено Комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами з різних галузей знань або з різних напрямів у межах однієї галузі знань У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожний експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність. За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставленого на вирішення експертизи питання (питань). У разі виникнення розбіжностей між експертами висновки оформлюються відповідно до частини другої статті 105 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Пропозицій з переліком питань, які б на думку відповідача необхідно було б поставини на вирішення експертам від АТ «Чернігівобленерго» до суду не надходило.

Враховуючи характер експертизи та особливості складання висновку, суд вважає за доцільне об`єднати запропоновані позивачем питання в частині визначення вартості активів відповідача та викласти його у наступній редакції: Яка ринкова вартість об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна ( в т.ч. виробничого обладнання, транспортних засобів тощо), які належали на праві власності ПАТ «Чернігівобленерго» () станом на 14.03.2019?

Взявши до уваги, предмет позову та предмет доказування в цій справі, мету призначення комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, запропоноване позивачем питання (Враховуючи економічні показники та фінансову звітність ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019 та використовуючи висновки оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої судових експертиз, чи відповідає вартість однієї іменної простої акції ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019 у розмірі 06,52 грн, якщо не відповідає, визначити якою була ринкова вартість однієї простої іменної акції ПАТ «Чернігівобленерго» станом на 14.03.2019) суд вважає за доцільне поставити на вирішення комплексної експертизи у наступній редакції - Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25грн за акцію, код ISIN НОМЕР_2 , емітент ПАТ «Чернігівобленерго» (), станом на 14.03.2019?

Відповідно до ч.3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України ри призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза)

Пропозицій щодо визначення експертної установи у якій буде проводитись комплексна оціночно-будівельна, оціночно-земельна, товарознавча та економічна експертизи від відповідача не надходила, отже клопотання позивача про доручення проведення комплексної експертизи Центру судових експертиз та експертних досліджень Державного підприємства «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України підлягає задоволенню.

Зважаючи на те, що експертиза у справі 927/565/19 призначається за клопотанням позивача, оплата витрат на проведення такої комплексної судової експертизи суд покладає на ОСОБА_1 .

Положеннями ч.5 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України визначено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього (них) обов`язків.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: призначення судом експертизи. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.

За таких обставин, враховуючи, що в підготовчому засіданні 16.03.2020 судом призначено комплексну експертизу, проведення якої за характером досліджень має відбуватись поза межами суду (в експертній установі), провадження у справі № 927/565/19 підлягає зупиненню на час проведення експертизи.

Керуючись ст.42, 46, 99, 100, 107 ст.207, ст.228, ст. 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити судову комплексну оціночно-будівельну, оціночно-земельну , товарознавчу та економічну експертизу, проведення якої доручити Центру судових експертиз та експертних досліджень Державного підприємства «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України (03045, м. Київ, вул. Плещєєва,10).

2. На вирішення судової комплексної експертизи поставити наступні питання:

- Яка ринкова вартість об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна (в т.ч. виробничого обладнання, транспортних засобів тощо), які належали на праві власності ПАТ «Чернігівобленерго» () станом на 14.03.2019?

- Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25грн за акцію, код ISIN НОМЕР_2 , емітент ПАТ «Чернігівобленерго» (), станом на 14.03.2019?

3. Оплату витрат на проведення судової комплексної експертизи покласти позивача - Голубицького Сергія Германовича (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), зобов`язавши позивача оплатити вартість експертизи у 5-ти денний строк з дня надходження рахунку з експертної установи.

4. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

5. Зобов`язати сторони на першу вимогу експерта (експертів) надати всі наявні документи та матеріали.

6. Запропонувати судовим експертам реалізувати надане йому статтею 13 Закону України «Про судову експертизу» право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

7. У розпорядження експертів направити матеріали справи Господарського суду Чернігівської області №927/565/19

8. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду у строки визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний 23 березня 2020 року.

Суддя М.В. Фесюра

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua/