СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

05.03.2020 Справа №922/789/19

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Гетьман Р.А., суддя Дучал Н.М., суддя Склярук О.І.,

при секретарі судового засідання Тимошенко А.А.,

учасники провадження у справі не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВС Плюс» (вх.№531Х від 11.02.2020) на рішення Господарського суду Харківської області від 14.01.2020 у справі №922/789/19 (м. Харків, суддя Хотенець П.В., повний текст рішення складено 20.01.2020),

за позовом Заступника керівника Смілянської місцевої прокуратури, м. Сміла в інтересах держави в особі Відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації, м. Городище,

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВС Плюс», м. Харків,

про стягнення 1528450,00 грн, -

ВСТАНОВИЛА:

Заступник керівника Смілянської місцевої прокуратури, м. Сміла в інтересах держави, в особі Відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації, м. Городище звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВС Плюс», м. Харків, в якій просить суд стягнути з відповідача 44367,59 грн. штрафних санкцій.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 14.01.2020 позов задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВС Плюс» на користь Відділу освіти Городищенської районної державної адміністрації 44367,59 грн. штрафних санкцій. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВС Плюс» на користь Прокуратури Черкаської області на банківський розрахунковий рахунок 3751 в Державній казначейській службі України у м. Київ (МФО 820172) за кодом класифікації видатків бюджету 2800, 1921,00 грн. судового збору.

Відповідач з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм чинного законодавства, просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 14.01.2020 по справі №922/789/19 та прийняти нове, яким відмовити у позові повністю.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 12.02.2020 відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою. Встановлено учасникам провадження у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 01.03.2020. Призначено справу №922/789/19 до розгляду на 03.03.2020.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 26.02.2020 розгляд справи №922/789/19, призначений на 03.03.2020 о 10:30 год., перенесено на 05.03.2020.

Про перенесення судового засідання з 03.03.2020 на 05.03.2020 учасники провадження належним чином були повідомлені, про що свідчать долучені до матеріалів справи телефонограми.

Від Смілянської місцевої прокуратури надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№2152 від 03.03.2020), в якому просить у задоволенні апеляційної скарги ТОВ «ОВС Плюс» на рішення Господарського суду Харківської області від 14.01.2020 у справі №922/789/19 відмовити повністю.

Від Прокуратури Харківської області надійшло клопотання (вх.№1986 від 27.02.2020), в якому вказано про проходження прокурорами регіональних прокуратур атестації в період з 02.03.2020 по 05.03.2020, у зв`язку з чим відсутня можливість прибуття до судового засідання.

Від відповідача надійшло клопотання (вх.№2155 від 03.03.2020), в якому просить відкласти розгляд справи після 09.03.2020, у зв`язку із перебуванням представника відповідача за кордоном.

Розглянувши заявлені клопотання про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин, або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Згідно частини 11 статті 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Колегія суддів виходить з того, що у відповідних випадках учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах.

Однак, заявниками клопотання ТОВ «ОВС Плюс» та прокуратурою не зазначено яким чином неявка представників унеможливить розгляд даної справи, враховуючи те, що відповідачем свою незгоду із рішенням суду було викладено в тексті апеляційної скарги, а прокуратурою в тексті відзиву на апеляційну скаргу. Також ТОВ «ОВС Плюс» не доведено неможливість заміни представника.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що явка представників не визнавалась обов`язковою.

Відповідно до частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Отже, зважаючи на те, що відсутність учасників провадження у справі не перешкоджає з`ясуванню обставин справи, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи, з підстав необґрунтованості.

Розглянувши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про зупинення апеляційного провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1).

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом, про що зазначено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17.

Апеляційним господарським судом встановлено, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 16.10.2019 справу №912/2385/18 разом із касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 у справі 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) прийнято до розгляду справу №912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019; призначено справу до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням її учасників.

Верховним Судом у справі №912/2385/18 зазначено, що існує виключна правова проблема, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

На думку колегії суддів Верховного Суду, закріплені законодавством умови та випадки, коли прокурор має право здійснювати представництво в суді законних інтересів держави («якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень»), не можна назвати виключним випадком, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні, про що свідчить й неоднозначна та різна судова правозастосовча практика.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що у справі №912/2385/18 наявні також інші питання, що становлять виключну правову проблему і мають бути вирішені Великою Палатою Верховного Суду. Зокрема: чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності; які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що відповідно до частини 4 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 45 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи.

У справі №922/789/19, яка розглядається, також підлягає застосуванню стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» при встановленні наявності чи відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, а тому правовідносини у справі №922/789/19 є подібними до правовідносин у справі №912/2385/18.

З метою дотримання єдності судової практики, принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто, розумного балансу між приватними й публічними інтересами, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу для зупинення апеляційного провадження у справі №922/789/19 до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №912/2385/18 та складення повного тексту у справі №912/2385/18.

Керуючись ст.ст.234, 228-229 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Зупинити апеляційне провадження у справі №922/789/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18 та оприлюднення повного тексту постанови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями. Порядок та строки її оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Р.А. Гетьман

Суддя Н.М. Дучал

Суддя О.І. Склярук