УХВАЛА

06 березня 2020 року

м. Київ

Справа № 925/913/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пількова К. М. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Черповоди Плюс"

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.10.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 у справі

за заявою Сільськогосподарського виробничого кооператив "Черповоди"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Черповоди Плюс" та Черповодівської сільської ради Черкаської області

про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

28.01.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю "Черповоди Плюс" (далі - ТОВ "Черповоди Плюс") звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.10.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 у цій справі.

Сільськогосподарський виробничий кооператив "Черповоди" (далі - СВК "Черповоди") звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом до ТОВ "Черповоди Плюс" та Черповодівської сільської ради Черкаської області (далі - Рада) про встановлення нікчемності протоколу №2 Загальних зборів співвласників майна колишнього КСПП "Черповоди" від 04.07.2017 за підписом головуючого ОСОБА_6, ОСОБА_1 (далі - Протокол); витребування у ТОВ "Черповоди Плюс" на користь СВК "Черповоди" зерносклада, літ. В-1 з прибудовую, адреса: Черкаська область, Уманський район, с. Черповоди, вулиця Ринкова, 15, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 243 (далі - Зерносклад-1), зерносклада, літ. Д-1, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 243 (далі - Зерносклад-2), критого току, літ. Г-1, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 243 (далі - Тік), матеріального склада, літ. Б-1, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 243 (далі - Склад), вагової, літ. А-1, адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 243 (далі - Вагова) та зерноочисний агрегат "ЗАВ-40" - стаціонарний зерноочисний комплекс з прибудовою 1981 року побудови, призначений для первинної очистки зерна з поля та підготовки посівного матеріалу (далі - Зерноочисний комплекс); визнання незаконним та скасування рішення Ради про затвердження та видачу свідоцтв про право власності на майновий пай члену колективного сільськогосподарського підприємства та скасування свідоцтв про право власності на майнові паї членів колективного сільськогосподарського підприємства, виданих на ім`я ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за наведеним переліком.

Одночасно з позовною заявою СВК "Черповоди" подало заяву про забезпечення позову шляхом заборони ТОВ "Черповоди Плюс" здійснювати ремонтні роботи, реконструкцію, перепланування, знесення та будь-які інші дії, внаслідок яких зазначені об`єкти нерухомого майна можуть бути знищені, може бути збільшена або зменшена площа, а також можуть змінитись технічні характеристики або цільове призначення всіх або будь-якого окремого об`єкта нерухомого майна, а саме: Зерноскладів-1,2, Току, Складу, Вагової та Зерноочисного комплексу; заборони ТОВ "Черповоди Плюс" вчиняти будь-які дії направлені на відчуження в будь-який спосіб (накладення арешту), зокрема, шляхом продажу, дарування, передачі в оренду, суборенду, безоплатне користування, укладення договорів застави (іпотеки), виділення в натурі учасникам, які мають намір вийти зі складу учасників ТОВ "Черповоди Плюс" цих об?єктів нерухомого майна.

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що ТОВ "Черповоди Плюс" вчиняє дії, направлені на розбирання (демонтаж) Зерноскладів-1,2, Току, Складу Вагової та Зерноочисного комплексу, з метою створення юридичних підстав для визнання цього майна новоствореним та недопущення подальшого витребування цього майна у законні володіння і власність Позивача; існують ризики подальшого відчуження цього майна, оскільки з 2017 року воно вже було відчужено три рази із законного володіння Позивача, про що зазначено в інформаційних довідках з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна; забезпечення позову не спричинить настання відповідачам жодних збитків, оскільки вжиті заходи не будуть перешкоджати господарській діяльності ТОВ Черповоди Плюс.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 23.10.2019, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019, заяву СВК "Черповоди" задоволено, заборонено ТОВ "Черповоди Плюс" здійснювати ремонтні роботи, реконструкцію, перепланування, знесення та будь-які інші дії, внаслідок яких Зерносклади-1,2, Тік, Склад, Вагова та Зерноочисний комплекс можуть бути знищені, може бути збільшена або зменшена площа, а також можуть змінитись технічні характеристики або цільове призначення всіх або будь-якого окремого об`єкта нерухомого майна згідно переліку; накладено арешт на зазначене в переліку майно.

Оскаржувані ухвала та постанова мотивовані тим, що основною вимогою Позивача, яка ґрунтується на нікчемності Протоколу, є витребування спірного майна (зазначеного у протоколі) у ТОВ «Черповоди Плюс», за яким на час звернення до суду воно зареєстроване. При цьому, виконання в майбутньому судового рішення у цій справі, у разі задоволення позовних вимог безпосередньо залежить від тієї обставини, чи буде наявне у ТОВ «Черповоди Плюс» спірне майно; знищення, збільшення або зменшення площі, а також зміни технічних характеристик або цільового призначення всіх або будь-якого окремого об`єкта нерухомого майна може призвести до такої їх зміни, що до нових об`єктів майна не можливо буде застосувати витребування (віндикацію).

Суди оцінили докази, подані Позивачем на підтвердження доводів, викладених у заяві про забезпечення позову, а саме: фотографії спірних об`єктів нерухомого майна, як доказ дій, направлених на розбирання (демонтаж) спірного майна, роздруківку оголошення про здавання в оренду майна, в описі якої міститься посилання на готовність розглянути продаж всього майнового комплексу, що свідчить про ймовірність відчуження ТОВ «Черповоди Плюс» спірного майна, інформаційні довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, якими підтверджується внесення фізичними особами, за якими було зареєстроване спірне майно, до статутного капіталу ТОВ «Черповоди Плюс».

За результатами сукупної оцінки доказів, матеріалів справи та доводів сторін, суди дійшли висновку про те, що заява СВК "Черповоди" та доводи викладені в ній, є обґрунтованими, відповідають вимогам положень статей 136, 137, 139 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), а невжиття запропонованих Позивачем заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити поновлення його прав, за захистом яких він звернувся до суду, у разі задоволення позову. Зазначений захід забезпечення позову має тимчасовий характер та не позбавляє ТОВ «Черповоди Плюс» його конституційних прав на підприємницьку діяльність, отримання доходів, а також не перешкоджає здійсненню ним господарської діяльності. Зазначене забезпечення зберігає баланс інтересів сторін, а вжиття заходів забезпечення позову узгоджується із критеріями розумності, обґрунтованості та адекватності.

Не погодившись з зазначеними судовими рішеннями ТОВ "Черповоди Плюс" подало касаційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказані рішення та відмовити СВК "Черповоди" в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

В обґрунтування касаційної скарги ТОВ "Черповоди Плюс" зазначає, що головним порушенням норм процесуального права є те, що суди не взяли до уваги той факт, що витребуване майно взагалі не належало СВК "Черповоди", що підтверджується відсутністю правовстановлюючих документів в матеріалах справи, а оскаржувані судові рішення прийнятті з порушенням приписів статей 136, 137 ГПК України. При цьому, фотографії невстановленого нерухомого майна, надані Позивачем, не відображають тотожність майна з витребуваним майном, а оголошення про продаж спірного майна може бути подано від імені скаржника будь-якою особою, яка вміє користуватись мережею Інтернет та комп`ютером.

14.02.2020 до Суду надійшли заперечення Позивача проти відкриття касаційного провадження за вищевказаною скаргою, які обґрунтовані тим, що подана касаційна скарга спрямована на додаткову перевірку і здійснення переоцінки доказів, з яких виходили суди, задовольняючи заяву про забезпечення позову, а правильне застосування судами положень статей 136, 137 ГПК України є очевидним та не викликає розумних сумнівів.

У відповідності до вимог статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з положеннями підпунктів 1, 2 частини першої статті 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту майно, що належить або підлягає передачі відповідачу і знаходиться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії.

Відповідно до усталеної практики господарських судів, при вирішенні питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

При цьому Суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що пункт 1 статті 6 Конвенції забезпечує всім "право на суд", яке охоплює право на виконання остаточного рішення, ухваленого будь-яким судом. ЄСПЛ в контексті права на виконання остаточного рішення зауважує, що метою заходу забезпечення є підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Крім того, тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою. ЄСПЛ також звернув увагу на те, що тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору (§§ 60, 61 рішення від 13.01.2011 у справі "Кюблер проти Німеччини" (Kьbler v. Germany), заява № 32715/06). Отже, заходи забезпечення позову, без застосування яких існує ризик такої зміни обставин, внаслідок якої подальше ухвалення остаточного рішення суду на користь позивача вже не призведе до захисту прав або інтересів позивача, по який він звертався до суду, слід розглядати як такі, що охоплені "правом на суд".

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суди попередніх інстанцій здійснили оцінку наявних в матеріалах справи доказів (фотографій, оголошення, інформаційних довідок з реєстрів) і дійшли висновку, що припущення СВК "Черповоди" про ймовірне ускладнення виконання рішення у цій справі є обґрунтованими; обставини, що можуть свідчити про ймовірність завдання збитків Відповідачам, а також те, що вжиті заходи можуть перешкоджати господарській діяльності ТОВ "Черповоди Плюс" судами не встановлено; виконання в майбутньому судового рішення зі справи в разі задоволення позовних вимог безпосередньо залежить від тієї обставини, чи буде наявне у ТОВ "Черповоди Плюс" спірне майно.

При цьому, суди урахували зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову (заборона вчиняти дії, внаслідок яких Зерносклади-1,2, Тік, Склад, Вагова та Зерноочисний комплекс можуть змінити свої характеристики, та накладення арешту на це майно) та предметом позовної вимоги (витребування Зерноскладів-1,2, Току, Складу, Вагової та Зерноочисного комплексу), а також співмірність вжитих заходів забезпечення позову та предмету позову (заборону вчиняти дії та арешт накладено лише на спірне майно).

Також суди здійснили оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони та вказали, що ТОВ "Черповоди Плюс" не надало доказів та не спростувало висновків, з яких виходили суди, задовольняючи заяву про забезпечення позову.

З огляду на зазначене, Суд доходить висновку, що вжиті судом першої інстанції заходи забезпечення позову відповідають процесуальним нормам, що регулюють спірні правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, що стало обґрунтованою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

З огляду на викладене правильне застосування судами положень статей 136, 137 ГПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 293 ГПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Черповоди Плюс" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.10.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 у цій справі має бути відмовлено.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України від 15.01.2020 №460-IX "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", що набрав чинності 08.02.2020, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин, керуючись статтями 234, 235, 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Черповоди Плюс" на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 23.10.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.12.2019 у справі № 925/913/19.

2. Надіслати Товариству з обмеженою відповідальністю "Черповоди Плюс" копію ухвали та касаційну скаргу разом з доданими до скарги матеріалами на 17 аркушах; копія касаційної скарги залишається в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя К. М. Пільков

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак