ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 березня 2020 року Черкаси справа № 925/145/20

Господарський суд Черкаської області у складі судді Кучеренко О.І. із секретарем судового засідання Юхименко О.В., за участю прокурора Черкаської місцевої прокуратури Коломійця І.П. та за участю представників: від позивача Слинько М.Г., за довіреністю, від Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» Лучинович І.В., адвокат за ордером, розглянув у підготовчому судовому засіданні у приміщенні суду справу за позовною заявою заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» про встановлення нікчемності договору про закупівлю товару,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури звернувся у Господарський суд Черкаської області в інтересах держави в особі Черкаської міської ради з позовом до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс», у якому просить суд встановити нікчемність договору поставки від 13.01.2020 №01, який укладений між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» та відшкодувати судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у сумі 2102,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 07.02.2020 відкрито провадження у справі, справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Встановлено відповідачам строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду відзиву на позовну заяву та усіх письмових та електронних доказів, що підтверджують заперечення проти позову.

26.02.2020 представник відповідача (Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс») подав до суду відзив від 25.02.2020 на позовну заяву, у якому у задоволенні позову просить відмовити повністю, оскільки умови спірного договору повністю збігаються зі змістом тендерної пропозиції товариства та з цих підстав відповідають положенням частини 4 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі». При цьому зміст тендерної пропозиції товариства не визначав і не міг визначати умови щодо строку договору поставки. Єдиним критерієм оцінки, що і складав зміст тендерної пропозиції була ціна за договором поставки, що запропонована відповідачем. Сам по собі факт наявності бюджетних асигнувань на придбання продуктів харчування у навчальні заклади як в 2019 році так і упродовж 2020 року сторонами та прокурором не оспорюється. Сторонами досягнуто згоди щодо строку поставки товару у пункті 5.1 договору поставки. Вказує на неправильний спосіб судового захисту, обраний прокурором, що є самостійною підставою для відмови у позові.

Відзив відповідача (товариства) прийнято судом до розгляду.

Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (його представник), у встановлений судом строк, відзиву на позов не подав, у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання. Ухвала суду від 07.02.2020 про відкриття провадження у справі була отримана уповноваженим представником відповідача (департаменту) 10.02.2020, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення. З огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку, що відповідач (департамент) на свій розсуд скористався своїм процесуальним правом і його неявка у підготовче засідання не перешкоджає його проведенню.

26.02.2020 представник відповідача (товариства) подав до суду клопотання від 26.02.2020 про залишення позову прокурора без розгляду, у зв`язку з тим, що позов поданий особою, яка не має процесуальної дієздатності та підписаний особою, яка не має право його підписувати з підстав, передбачених пунктами 1, 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України. Зазначено, що наявність виняткових випадків для використання представницьких повноважень прокурором не доведено. Натомість використання останнім повноважень, якими його наділяє кримінальний процесуальний закон, у змагальному господарському процесі недопустимо, враховуючи те, що допустимим доказом на підтвердження фактичних обставин публічного обвинувачення є обвинувальний вирок суду, такий позов прокурора підлягає розгляду виключно в межах відповідного кримінального провадження. Відповідач наголошує, що потреби замовника у організації безкоштовного харчування для окремих категорій дітей мають постійний характер, а тому не може змінитись у зв`язку з завершенням бюджетного року. А відтак, безумовно становить суспільний інтерес укладення та виконання відповідного договору про закупівлю продуктів харчування у навчальні заклади міста. Натомість заявлений позов таких цілей не переслідує. У контексті спірних правовідносин підстави для представництва прокурором не доведені.

10.03.2020 прокурор подав до суду заперечення від 10.03.2020 №161-3229вих-20 проти клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» про залишення позовної заяви без розгляду, у якому просить суд відмовити у задоволені даного клопотання, оскільки встановлений процесуальними нормами статус прокурора у господарському процесі не надає останньому будь-яких переваг чи привілеїв в порівнянні з іншими учасниками справи, а передбачена можливість прокурора пред`являти позов встановлена законом та не може розцінюватися як надання можливості здійснення будь-якого впливу як на судовий орган так і на сторону відповідача.

Щодо підстав звернення прокурора з цим позовом до суду суд зазначає, що відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Закон України «Про прокуратуру» визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №3-рн/99, «інтереси держави» є оціночним поняттям, тому прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Підставою для звернення з даним позовом до суду прокурором вказано те, що виконання зобов`язань за нікчемним договором, укладеного з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель призведе до нераціонального та неефективного використання коштів місцевого бюджету, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватись публічні закупівлі, закріплені в статті 3 даного Закону.

У той же час, як вказав прокурор, Черкаською міською радою не вжито заходів щодо встановлення нікчемності спірного договору у судовому порядку. Бездіяльність Черкаської міської ради не лише не узгоджується із нормами матеріального права, а й підриває авторитет держави, порушує установлені на державному рівні принципи законності. Відповідна позиція свідчить про пасивність дій уповноваженого органу та відсутність з його боку будь-яких намірів захистити порушені інтереси держави.

Розглянувши клопотання відповідача (товариства) про залишення позову прокурора без розгляду, заслухавши думку представників учасників справи, та з огляду на наведені прокурором обставини, суд дійшов висновку, що у даному випадку прокурор правомірно звернувся до суду в інтересах держави в особі Черкаської міської ради та належним чином обґрунтував порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та неналежного здійснення. Отже, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача (товариства) про залишення позову без розгляду.

10.03.2020 прокурор подав до суду відповідь від 10.03.2020 №161-3230вих-20 на відзив, у якій підтримує заявлені в інтересах держави позовні вимоги повністю та просить задовольнити позов у повному обсязі.

Підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою (частина 1 статті 183 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з положеннями статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. У зв`язку з відсутністю від учасників спору будь-яких заяв по суті справи, заяв чи клопотань, які потребують вирішення їх судом, суд вважає, що завдання підготовчого провадження виконане.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 185, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» про залишення позову прокурора без розгляду.

Закрити підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 31 березня 2020 року, засідання буде проведено у приміщенні Господарського суду Черкаської області за адресою: бульвар Шевченка, будинок 307, зал судових засідань №314, м. Черкаси, Черкаська область, 18005.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та не може бути оскаржена окремо від рішення.

Суддя О.І.Кучеренко