ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" березня 2020 р.Справа № 922/4232/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши заяву про збільшення розміру позовних вимог (вх. № 5390 від 02 березня 2020 року) у справі

за позовом Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЛІЛЬ», м. Харків,
про стягнення 201 565,26 грн.,-
ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада», звернувся із позовом до відповідача, Товариства зо обмеженою відповідальністю «ЕНЛІЛЬ», про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати у сумі 201 565,26 грн. 24 лютого 2020 року суд розпочав розгляд справи по суті.

02 березня 2020 року до суду від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог (вх. № 5390) у якій останній просить суд поновити Харківській міській раді пропущений процесуальний строк, встановлений законодавством, для збільшення розміру позовних вимог та читати пункт 2 прохальної частини позовної заяви у даній господарській справі у наступній редакції: «Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енліль» на користь Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 235 818,66 грн.».

Суд, розглянувши вище вказаний документ позивача, виходить з наступного.

Як передбачено пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відтак, аналізуючи зазначену вище норму, суд вказує, що Господарсько процесуальним кодексом України встановлено чіткий строк, відповідно до якого позивач має право подавати до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В даному випадку, справа № 922/4232/19 розглядається в порядку загального позовного провадження і позивач мав можливість реалізувати своє право до закінчення підготовчого засідання..

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд вважає за необхідне вказати, що у підготовчому засіданні 17 лютого 2020 року, а саме перед закриттям підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, суд під фіксацію технічними засобами з`ясовував у представника позивач (10:54:09) чи вірно сформовані позовні вимоги, чи наявні уточнення позовних вимог; представник позивача вказала на те, що уточнень не має (10:54:15).

Враховуючи, що під час підготовчого судового засідання вирішені питання, зазначені у частині 2 статті 182 ГПК України, судом 17 лютого 2020 року встановлено порядок по розгляду справи 922/4232/19 по суті та без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24 лютого 2020 року.

За приписами статті 207 Господарського процесуального кодексу України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Так, 24 лютого 2020 року, після відкриття судового засідання по розгляду справи по суті, суд, виконуючи імперативні вимого процесуального законодавства, запитав у сторін про наявність заяв та клопотань, які не були заявлені у підготовчому провадженні. Представник позивача зазначив про відсутність будь-яких заяв чи клопотань (13:34:16).

Виконуючи встановлений регламент, суд у судовому засіданні 24 лютого 2020 року вислухав вступне слово представника позивача та відповідача. Так, відповідач у вступному слові вказав на те, що в період з 01 січня 2017 року по 17 квітня 2019 року цільове призначення земельної ділянки комунальної власності площею 0,2327 га (кадастровий номер :06:058:0016) було «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови» код КВЦПЗ - (03.15), то Кф коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки повинен бути встановлений на рівні 0,7, згідно Порядку № 489, що безпосередньо впливає на розмір нормативно грошової оцінки земельної ділянки та, як наслідок, і на розмір орендної плати.

Заслухавши вступну промову, позивач змінив свої позицію та перед початком судового засідання 02 березня 2020 року подав до матеріалів справи заяву про збільшення розміру позовних вимог, що не узгоджується із встановленим законом порядком процесуальних дій сторін (в даному випадку позивачу) та регламентом, встановленим судом, по розгляду справи по суті.

Всупереч нормам Господарського процесуального кодексу України та порядку слухання справи по суті позивач подає заяву про збільшення розміру позовних вимог, через ознайомлення в судовому засіданні 24 лютого 2020 року із вступною промовою відповідача.

Натомість, як свідчать матеріали справи, позивач отримував від відповідача відзив на позов, в якому останній сформував свою позицію по справі, в тому числі зазначив про те, що з 01 січня 2017 року по 17 квітня 2019 року коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки повинен бути встановлений на рівні 0,7. Позивач, використовуючи процесуальні можливості, надані Господарськім процесуальним кодексом України, надав відповідь на відзив. Тобто, позивач, був ознайомлений із доводами відповідача щодо не згоди із розрахунком розміру орендної плати за спірний період в частині зазначення коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки на рівні 1,2 з 01 січня 2017 року по 17 квітня 2019 року.

Статтею 194 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Зважаючи на те, що подання заяви про збільшення розміру позовних вимог має місце під час розгляду справи по суті, вказана обставина виключає можливість прийняття заяви до розгляду, відповідно, суд не приймає заяву позивача до розгляду.

Керуючись статтями 42, 46, 185, 194, 232-236 ГПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачу у прийнятті до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог (вх. № 5390 від 02 березня 2020 року).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвалу підписано 02 березня 2020 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/4232/19