СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

04.03.2020 року Справа № 917/1487/18

Колегія суддів у складі: головуюча суддя Терещенко О.І., суддя Слободін М.М., суддя Склярук О.І.

при секретарі Пархоменко О.В.

за участю:

позивача адвокат Миронова С.В. , посвідчення № 1370 від 20.12.2005 року;

відповідача адвокат Назаренко О.Й., посвідчення № 1995 від 18.01.2018 року; директор Марченко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач", м. Полтава (вх.№56 П/1-18)

на рішення господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі № 917/1487/18 ухвалене в приміщенні господарського суду Харківської області (суддя Іванко Л.А.) повний текст якого складено 17.05.2019 року

за позовом Приватного підприємства "Інженерно-виробничий центр "Вектор", м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач", м. Полтава

про стягнення 2 396 398,67 грн.

ВСТАНОВИЛА:

Приватне підприємство "Інженерно-виробничий центр "Вектор" звернулось до господарського суду Полтавської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач" про стягнення 2396398,67 грн. пені за договором будівельного підряду № 1-18 від 26.01.2018 року.

Позивач в обґрунтування позову зазначає про те, що відповідач не виконав у повному обсязі свої договірні зобов`язання за договором будівельного підряду, у зв`язку з чим, останньому нараховано штрафні санкції.

Рішенням господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі №917/1487/18 позов задоволено повністю.

Задовольняючи позов про стягнення з відповідача 2 396 398,67 грн. штрафу,

господарський суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доказів на підтвердження наявності підстав звільнення його від відповідальності за невиконання зобов`язань по договору, не надано.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 року у справі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Торгівельно-будівельна компанія Будпостач на рішення господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі задоволено; рішення господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі скасовано та прийнято нове рішення, яким в позові відмовлено повністю; стягнуто з Приватного підприємства Інженерно-виробничий центр Вектор на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Торгівельно-будівельна компанія Будпостач судовий збір за розгляд апеляційної скарги у розмірі 53 919,00 грн.

Суд апеляційної істанції, скасовуючи рішення господарського суду першої інстанції та відмовляючи в задоволенні позову повністю вказав про відсутність правових підстав для стягнення з підрядника неустойки за несвоєчасне виконання робіт за договором будівельного підряду, оскільки в матеріалах справи відсутні докази належного виконання позивачем своїх зобов`язань.

Постановою Верховного Суду від 04.12.2019 року у справі №917/1487/18 касаційну скаргу Приватного підприємства "Інженерно-виробничий центр "Вектор" задоволено частково; постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.09.2019 року у справі №917/1487/18 скасовано; справу №917/1487/18 передано на новий розгляд до Східного апеляційного господарського суду.

Верховний Суд, скасовуючи постанову суду апеляційної інстанції та передаючи справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції зазначив про те, що суд апеляційної інстанції, скасувавши рішення про задоволення позову не надав жодної оцінки наявним у справі документам; не перевірив доводи апеляційної скарги відповідача; стверджуючи про відсутність доказів передачі проектно кошторисної документації не досліджував додані позивачем до позову акти здачі приймання виконаних робіт; не з`ясовував чи звертався відповідач до позивача про усунення зазначених порушень, яким чином та коли він приступив до виконання робіт, якщо судами встановлено, що по факту вони виконані на 15 271 444,11 грн. з 20 771 444,11 грн. погоджених; не надав оцінки поданого відповідачем загального журналу робіт, який визнано судом першої інстанції неналежним доказом, та яким по суті відповідач підтверджує обставини несвоєчасного виконання ним робіт за договором; не надав оцінки п.8.2 договору, згідно з яким підрядник не відповідає за прострочення виконання робіт внаслідок прострочення виконання замовником своїх обов`язків з оплати або прийняття робіт, тоді як договір не містить інших умов, які б змінювали чи нівелювали зобов`язання відповідача виконати роботи у погоджений у договорі строк, у зв`язку з вчиненням чи невчиненням позивачем певних дій.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач" з рішенням господарського суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило рішення господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує таке.

Додатком №1 до договору будівельного підряду, матеріал для виробництва металоконструкцій (металопрокат) поставляє замовник за власний рахунок, а згідно з Додатком №2 до вказаного договору, матеріал для виробництва металоконструкцій площадок обслуговування (металопрокат) та основне технологічне обладнання цеху екстракції, а також товарний бетон поставляє замовник за власний рахунок.

Місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку про повне та вчасне виконання замовником своїх зобов`язань за договором.

Позивачем не доведено вчасної передачі відповідачу матеріалів для виробництва металоконструкцій (згідно Додатків №1 та №2), що дозволило б вчасно виконати роботи за договором.

Вказані обставини виключають можливість стягнення з підрядника неустойки за несвоєчасне виконання робіт за договором, оскільки замовником не були виконані належним чином взяті на себе зобов`язання.

Поза увагою місцевого господарського суду залишились такі виняткові обставини, які застосовуються судами для зменшення розміру штрафних санкцій, як-то: значний розмір неустойки, більше 2 млн. грн.; заборгованість контрагентів перед боржником або відсутність бюджетних асигнувань; вжиття боржником заходів по виконанню зобов`язання відповідачем виконано всі роботи на об`єкті будівництва, результатом чого є введення вказаного об`єкта в експлуатацію; фактичне виконання зобов`язання об`єкт будівництва введено в експлуатацію у встановленому законом порядку.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2020 року, суддею доповідачем у справі визначено суддю Терещенко О.І. та сформовано колегію суддів у складі: головуюча суддя Терещенко О.І., суддя Слободін М.М., суддя Склярук О.І.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 08.01.2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач" на рішення господарського суду Полтавської області від 07.05.2019 року у справі; позивачу встановлено строк до 31.01.2020 року на протязі якого він має право подати відзив на апеляційну скаргу; призначено справу до розгляду на "04" лютого 2020 року.

28.01.2020 року на адресу суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду залишити без змін (вх.№815), який долучено до матеріалів справи, в обгрунтування якого він вказує таке.

Позивач своєчасно та належним чином виконав свої зобов`язання за договором, в тому числі п.2.1 договору, що підтверджується підписаними Актами виконання робіт між сторонами та платіжними дорученнями по перерахуванню передплати по договору; ним не порушені взяті на себе зобов`язання за договором щодо строків оплати або прийняття робіт, доказів порушення позивачем п.8.2 договору, відповідачем не надано.

Відповідач з вимогами щодо поставки матеріалу для виробництва металоконструкцій, товарного бетону та арматури не звертався, а також не скористався правами, наданими йому ст. ст. 850, 851 ЦК України, що свідчить про порушення ним строків виконання робіт за договором.

З посиланням на приписи статті 218 ГК України вказує про те, що саме відповідач повинен довести, що ним вжито всіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Посилання відповідача на висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 03.04.2018 року у справі №902/339/16 є недоречним, оскільки чинний ГПК України не містить повноважень суду щодо зменшення розміру неустойки з власної ініціативи, а відповідач під час розгляду справи в господарському суді першої інстанції не звертався до суду з клопотанням про зменшення розміру неустойки, що свідчить про те, що сторони за взаємною згодою визначили вид штрафних санкцій та їх розмір.

03.02.2020 року на адресу суду та 04.02.2020 року, електронною поштою, від відповідача надійшли письмові пояснення (вх.№231, вх.№997), які долучено до матеріалів справи, в обгрунтування яких він вказує таке.

В розділі 2 договору будівельного підряду №1-18 сторони погодили термін виконання робіт, а саме п.2.1. договору визначено, що строк виконання робіт у повному обсязі за договором 01.08.2018 року, за умов наявності екстрактору на будівельному майданчику.

Твердження позивача про те, що термін виконання будівельних робіт до 01.08.2018 року не відповідає умовам укладеного між сторонами договору, оскільки вказаний термін визначений з вказівкою на подію наявність екстрактору.

У направленій на адресу відповідача вимозі №1301 від 13.11.2018 року позивач вказує, що станом на 13.11.2018 року підрядником не здійснено передачу робіт по виготовленню та монтажу металоконструкцій цеху екстракції (додаток №1 до договору) на суму 2 760 000,00 грн. з ПДВ та по монтажу основного та допоміжного технологічного обладнання, транспортних мостів цеху екстракції (додаток №2 до договору) на суму 7 000 000,00 грн. з ПДВ.

Позивач посилається на Акти виконаних робіт №1-12, що підписані сторонами у період з 12.05.2018 року по 17.08.2018 року, втім у вказаних актах відсутня інформація про передачу саме основного технологічного обладнання цеху екстракції.

Позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявності основного технологічного обладнання цеху екстракції (екстрактора) на будівельному майданчику станом на 01.08.2018 року.

Висновок господарського суду першої інстанції про те, що граничним строком виконання робіт у повному обсязі є 01.08.2018 року, не відповідає фактичним обставинам справи та суперечить приписам ст. 530 ЦК України.

У матеріалах справи відсутні докази оплати у травні 2018 року прийнятих позивачем та виконаних відповідачем робіт в сумі 3 751 595,61 грн.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.02.2020 року оголошено перерву у розгляді справи до 17.02.2020 року.

13.02.2020 року на адресу суду від позивача надійшли заперечення на письмові пояснення апелянта від 31.01.2020 року (вх.№1452), з додатками в копіях: довідка АТ СБЕРБАНК від 11.02.2020 року №8/8/57-11 на 4-х арк., паспорт на екстрактор Э1 на 4-х арк., фото екстрактора на 1-му арк., які долучено до матеріалів справи, в обгрунтування яких він вказує таке.

Апелянт посилається на те, що позивачем не доведено поставку матеріалів по договору, а саме на відсутність на будівельному майданчику екстрактору.

Втім, обставина наявність екстрактора на будівельному майданчику не заперечувалась сторонами у справі.

Екстракційний спосіб вилучення олії є найбільш економічним, забезпечує максимальне знежирення олійної сировини, дозволяє отримати високу якість масла і знежиреного залишку шроту.

Екстракція - це процес маслопереносу олії з олійних матеріалів в розчинник, який здійснюється за допомогою молекулярної і конвективної дифузії (в основі процесу екстракції лежить здатність рослинних олій розчинятися в органічних розчинниках бензин, нефрас, гексан).

Основною одиницею обладнання екстракційного цеху є екстрактор. Саме в екстракторі відбувається процес вилучення олії з макухи, шляхом промивання макухи розчинником. Без процесу екстракції (екстрагування) маслосодержащей матеріал в екстракторі неможливо відокремити олію.

Шрот з вмістом розчинника направляється в тостер (чанний випарник), де проходить процес випарювання розчинника.

Масло з вмістом розчинника направляється на дисталяцію (отгонку розчинника), сушку та охолодження.

Процес монтажу обладнання цеху екстракції бере свій початок безпосередньо з монтажу екстрактора. Після монтажу екстрактора здійснюється монтаж всього іншого технологічного обладнання.

Згідно довідки АТ СБЕРБАНК №8/5/57-11 від 11.02.2020 року, в період з 01.01.2018 року по 31.12.2018 року позивач здійснив з відповідачем розрахунки на суму 22 085 302,38 грн. по договору №1-18 від 26.01.2018 року.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.02.2020 року оголошено перерву у розгляді справи до 04.03.2020 року.

04.03.2020 року, в судовому засіданні на адресу суду від представника відповідача адвоката Назаренка О.Й. надійшло клопотання (вх.№2183), в якому останній просить призначити у справі судову будівельно технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання: Чи можливо було станом на 01.08.2018 року закінчити монтаж металоконструкцій цеху екстракції, а також монтаж і обв`язку всього обладнання цеху екстракції за відсутності газоходів, які являються комплектуючим обладнанням цеху екстракції?, яке долучено до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання представника відповідача про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 99 ГПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, господарський суд призначає судову експертизу.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Поняття судової експертизи визначено у ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" як дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Так, згідно з п.5.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5), основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010 року)

Принцип рівності сторін вимагає справедливого балансу між сторонами, і кожній стороні має бути надано відповідну можливість для представлення своєї справи в умовах, що не ставлять її у суттєво невигідне становище порівняно з опонентом. Більше того, принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення Суду у справі Мала проти України, no.4436/07, від 03.07.2014).

Визнаючи, чи було провадження у справі загалом справедливим, також має враховуватись, чи було дотримано прав на захист. Слід, зокрема, розглянути, чи заявникові була надана можливість спростувати достовірність доказів і заперечити проти їх використання. Будь-який сумнів щодо їхньої достовірності й точності, питання справедливості розгляду не обов`язково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (див. рішення Суду у справі Яременко проти України, no.32092/02, від 12.06.2008 року).

З матеріалів справи слідує, що Додатком №1 до договору будівельного підряду передбачено, що матеріал для виробництва металоконструкцій (металопрокат) поставляє замовник за власний рахунок, а згідно з Додатком №2 до вказаного договору, матеріал для виробництва металоконструкцій площадок обслуговування (металопрокат) та основне технологічне обладнання цеху екстракції, а також товарний бетон поставляє замовник за власний рахунок.

Також, в матеріалах справи містяться акти здачі- приймання виконаних робіт №1-12, згідно яких підрядник передав, а замовник прийняв відповідні роботи на об`єкті "Будівництво комплексу переробки олійних культур" на території ТОВ "Орільський об`єднаний елеватор" по вул. Вербна, 11а, в м. Перещепине, Новомосковського району, Дніпропетровської області (т.1, а.с.49-56, 58-61, 66-68) та загальний журнал робіт, складений виконавцем робіт Ходишем В.В. (т.1, а.с.100-112).

Відповідач посилається на те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявності основного технологічного обладнання цеху екстракції (екстрактора) на будівельному майданчику станом на 01.08.2018 року, а тому вказані обставини виключають можливість стягнення з підрядника неустойки за несвоєчасне виконання робіт за договором, оскільки замовником не були виконані належним чином взяті на себе зобов`язання.

Так, у направленій на адресу відповідача вимозі №1301 від 13.11.2018 року позивач вказує, що станом на 13.11.2018 року підрядником не здійснено передачу робіт по виготовленню та монтажу металоконструкцій цеху екстракції (додаток №1 до договору) на суму 2 760 000,00 грн. з ПДВ та по монтажу основного та допоміжного технологічного обладнання, транспортних мостів цеху екстракції (додаток №2 до договору) на суму 7 000 000,00 грн. з ПДВ та посилається на Акти виконаних робіт №1-12, що підписані сторонами у період з 12.05.2018 року по 17.08.2018 року.

У вказаних Актах виконаних робіт №1-12 відсутня інформація про передачу саме основного технологічного обладнання цеху екстракції, а тому на думку відповідача, відсутні докази наявності основного технологічного обладнання цеху екстракції (екстрактора) на будівельному майданчику станом на 01.08.2018 року.

Згідно ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 104 ГПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

А отже, експертного дослідження потребує питання щодо визначення ступеню будівельної готовності цеху екстракції станом на 01.08.2018 року, що знаходиться на об`єкті "Будівництво комплексу переробки олійних культур" на території ТОВ "Орільський об`єднаний елеватор" по вул. Вербна, 11а, в м. Перещепине, Новомосковського району, Дніпропетровської області, тобто, чи можливо було станом на 01.08.2018 року закінчити монтаж металоконструкцій цеху екстракції, а також монтаж і обв`язку всього обладнання цеху екстракції за відсутності газоходів, які є комплектуючим обладнанням цеху екстракції.

Таким чином, з метою повного та об`єктивного розгляду справи, клопотання представника відповідача адвоката Назаренка О.Й. про призначення у справі судової будівельно технічної експертизи слід задовольнити та на розгляд експертизи слід поставити наступне питання:

Чи можливо було станом на 01.08.2018 року закінчити монтаж металоконструкцій цеху екстракції, а також монтаж і обв`язку всього обладнання цеху екстракції за відсутності газоходів, які являються комплектуючим обладнанням цеху екстракції?.

Проведення експертизи, у строки, визначені п.1.13. Інструкції, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень слід доручити експертам Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса (вул. Чураївни 1/1, м. Полтава, 36004)попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 Кримінального Кодексу України, за дачу завідомо неправдивого висновку чи відмову експертів без поважних причин від виконання покладених на них судом обов`язків.

Також, відповідно до п.2 ч.1 ст.228 ГПК України господарський суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Колегія суддів керуючись основними принципами та завданнями господарського судочинства, оцінивши складність справи та важливість результатів розгляду справи для сторін, сприяючи учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ГПК України, забезпечуючи рівність прав учасників справи на справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спору у даній справі, враховуючи положення статті 129 Конституції України, положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, зокрема його висновки у справі "Фрайдлендер проти Франції" щодо розумності строків розгляду справи судом та користуючись наданим суду правом, дійшла висновку про зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

Отже, у зв`язку з призначенням судової будівельно технічної експертизи провадження у справі підлягає зупиненню до одержання висновку судового експерта відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 42, 99, 228, 234 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Призначити у справі №917/1487/18 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса (вул. Чураївни 1/1, м. Полтава, 36004).

Поставити на вирішення експертизи наступне питання:

Чи можливо було станом на 01.08.2018 року закінчити монтаж металоконструкцій цеху екстракції, а також монтаж і обв`язку всього обладнання цеху екстракції, що знаходиться на об`єкті "Будівництво комплексу переробки олійних культур" на території ТОВ "Орільський об`єднаний елеватор" по вул. Вербна, 11а, в м. Перещепине, Новомосковського району, Дніпропетровської області, за відсутності газоходів, які являються комплектуючим обладнанням цеху екстракції?.

Надіслати до Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса (вул. Чураївни 1/1, м. Полтава, 36004) матеріали справи №917/1487/18 (1-й том, 2-й том) для проведення в межах строків, визначених п.1.13. Інструкції, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, судової будівельно технічної експертизи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального Кодексу України, за дачу завідомо неправдивого висновку чи відмову експертів без поважних причин від виконання покладених на них судом обов`язків.

Оплату за проведення експертизи покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач".

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-будівельна компанія "Будпостач" надати до Східного апеляційного господарського суду докази оплати судової будівельно технічної експертизи.

Висновок експертизи надати Східному апеляційному господарському суду та сторонам.

Провадження у справі №917/1487/18 на час проведення експертизи зупинити.

Ухвалу надіслати сторонам у справі та Полтавському відділенню Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса (вул. Чураївни 1/1, м. Полтава, 36004).

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за правилами ст. ст. 287,288 ГПК України.

Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати за веб-адресою https://court.gov.ua/fair/ та https://eag.court.gov.ua/sud4875/

Головуюча суддя О.І. Терещенко

Суддя М.М. Слободін

Суддя О.І. Склярук