ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"02" березня 2020 р. м. Київ Справа № 911/532/20

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовомКомунально-побутового підприємства Теплоенергопостач Ірпінської міської ради (08200, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Ярославська, 9)
До Товариства з обмеженою відповідальністю Істок-К
Про стягнення 133768,24 грн

ВСТАНОВИВ:

Комунально-побутове підприємство Теплоенергопостач Ірпінської міської ради звернулося до Господарського суду Київської області з позовом від 26.02.2020, заявивши вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Істок-К 133768,24 грн збитків.

Позовні вимоги мотивовані порушенням Товариством з обмеженою відповідальністю Істок-К обов`язку зі складення та реєстрації податкової накладної за договором №109 від 21.11.2017.

З тексту позовної заяви слідує, що між сторонами виникли договірні правовідносини з договору про виконання робіт. Так, позивач вказує, що прийнявши виконані відповідачем роботи, він свої грошові зобов`язання за договором виконав та перерахував відповідачу оплату в повному обсязі. Вартість робіт за договором включала й 133768,24 грн податку на додану вартість, яку позивач, в установленому податковим законодавством порядку, міг додати до складу податкового кредиту у звітному періоді. З Єдиного державного реєстру податкових накладних позивачу стало відомо, що реєстрація податкової накладної № 2 від 06.12.2017 щодо обсягу операцій на суму 802609,46 грн, в тому числі 133768,24 грн податку на додану вартість, зупинена. Такі обставини, на переконання позивача, є підставою для звернення до суду з позовом про відшкодування збитків у сумі 133768,24 грн.

Обґрунтовуючи звернення до Господарського суду Київської області з цим позовом, позивач посилається на ч.5 ст.29 Господарського процесуального кодексу України (підсудність за виробом позивача (місце виконання договору) та зауважує, що у договорі №109 від 21.11.2017 сторони визначили місце виконання, яким є Київська область.

Дослідивши матеріали позовної заяви від 26.02.2020, суд вважає за необхідне залишити позов без руху, зважаючи на наступне.

У п. 4 та п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Частиною 2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На переконання суду, позивач не дотримався належним чином наведених положень законодавства при зверненні до суду з цим позовом.

Так, заявляючи вимоги про стягнення збитків за ч.2 ст.22 Цивільного кодексу України, позивач не вказав:

- яким чином обов`язок з реєстрації податкової накладної пов`язаний з виконанням договору від 21.11.2017 №109;

- за захистом якого порушеного майнового та/або немайнового права чи оспорюваного законом інтересу він звертається до суду;

- які саме збитки він просить стягнути з відповідача, як-то втрати, які він зазнав у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, які він зробив або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) або ж доходи, які він міг б реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушене (упущена вигода), у чому вони виявилися;

- наявності складових, для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування збитків, а саме: не обґрунтував самого факту понесення збитків, не визначив яка дія чи бездіяльність відповідача призвела до збитків (який факт їх спричинив); не визначив, що саме склало вину відповідача у заподіянні збитків; не зазначив про наявність чи відсутність причинного зв`язку між дією та/або бездіяльністю відповідача та наслідками у вигляді збитків і що саме склало цей причинно-наслідковий зв`язок;

- на звітний період, в якому понесено збитки;

- на фактичні дані, якими доводяться обставини понесення збитків;

- на фактичні дані, якими доводяться обставини зупинення реєстрації податкової накладної №2 від 06.12.2017, адже документ, який позивач ідентифікував як витяг з Єдиного реєстру податкових накладних, не містить відомостей саме про зупинення реєстрації податкової накладної та її пов`язаності з договором від 21.11.2017 №109.

Крім того, що позивач не вказав у своєму позові на описані судом обставини, він також не приєднав до позовної заяви і доказів, якими він їх підтверджує, що не відповідає як вимогам п.4 та п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, так і ч.2 ст.80 Господарського процесуального кодексу України, де встановлено обов`язок позивача подати докази разом з поданням позовної заяви.

Описані вище обставини є недоліками позовної заяви, які підлягають усуненню.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень п.1 ч.1 ст.164, ч.1 ст.172 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.162-164, 171, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових пояснень до позовної заяви, які містять:

- обґрунтування причинно-наслідкового зв`язку між господарськими зобов`язаннями сторін за договором про виконання робіт від 21.11.2017 №109 з обов`язком платника податків зареєструвати податкову накладну;

- обґрунтування пов`язаності місця виконання робіт за договором від 21.11.2017 №109 з обов`язком платника податків зареєструвати податкову накладну;

- визначення порушеного майнового та/або немайнового права чи оспорюваного законом інтересу, для захисту якого позивач звертається до суду;

- визначення того, які саме збитки позивач просить стягнути з відповідача, як-то втрати, які він зазнав у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, які він зробив або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) або ж доходи, які він міг б реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушене (упущена вигода), у чому вони виявилися;

- визначення і обґрунтування складових, достатніх для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді відшкодування збитків, а саме: факту понесення збитків, дії чи бездіяльності відповідача, що призвели до збитків (який факт їх спричинив); опис вини відповідача у заподіянні збитків; опис причинного зв`язку між дією та/або бездіяльністю відповідача та наслідками у вигляді збитків і визначення того, що саме склало цей причинно-наслідковий зв`язок;

- деталізацію звітного податкового періоду, в якому понесено збитки;

- посилання на фактичні дані, якими доводяться обставини понесення збитків;

- посилання на фактичні дані, якими доводяться обставини зупинення реєстрації податкової накладної №2 від 06.12.2017.

3.2. документів, які підтверджують:

- факт понесення збитків;

- розмір збитків;

- протиправність дії та/або бездіяльність відповідача;

- зупинення реєстрації податкової накладної №2 від 06.12.2017;

3.3. письмових пояснень до позовної заяви у разі наявності з об`єктивних причин, які унеможливлюються чи не дозволяють виконати вимоги за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 02.03.2020 №911/532/20;

- доказів направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 02.03.2020 №911/532/20;

4. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 02.03.2020, оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова