ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2020 року, м. Херсон, справа № 923/928/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Бізнес 2»

до Акціонерного товариства «Херсонобленерго»

про скасування акту про порушення,

за участю:

секретаря судового засідання Бєлової О.С.,

представників сторін:

від позивача Литвиненко І.Л.,

від відповідача Дерези Т.І.,

у с т а н о в и в:

Щодо дій та аргументів Позивача

30.10.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Бізнес 2» звернулося з позовом до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про скасування акту про порушення № 131658 від 29.05.2019.

У якості обґрунтування власної позиції позивач вказав, що:

- між сторонами 08.10.2004 був укладений договір № 3885 щодо постачання електричної енергії, у межах дії якого 29.05.2019 працівниками Відповідача складено Акт про порушення № 131658, за змістом якого виявлено пошкодження корпусу електролічильника, а також виявлено відсутність пломби № С45747998 на дверях камери силового трансформатора, що закриває доступ до його облікових шпильок,

- проте відповідно до результатів проведеної експертизи вказаних пошкоджень втручань та крадіжки електричної енергії не встановлено,

- відсутність пломби пояснюється діями самого Відповідача щодо її зняття без складення відповідно акту,

- при складанні Акту по порушення були допущені порушення, а саме: присутніх при перевірці було двоє, а не троє осіб; ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як незацікавлені особи, не були присутніми при перевірці; в акті зазначено, що споживач не звертався з приводу відсутності пломби, хоча це не відповідає дійсності,

Щодо дій та аргументів Відповідача

Відповідач заявлені до нього вимоги не визнав та у поданому до суду у встановлений строк відзиві на позов, а також у судовому засіданні послався на наступні аргументи.

Так, на його думку, у задоволенні позову суд повинен відмовити виходячи з того, що:

- оспорюваний акт про порушення правил не є актом ненормативного характеру, визнання недійсним якого можливе в суді, оскільки ним фіксується порушення, а не застосовується оперативно-господарська санкція,

- у справах № 923/651/19 та 923/718/19 були досліджені обставини складення спірного акту, а тому рішенням у цих справ встановлені обставини, які не потребують повторного доведення.

Щодо процесуальних дій та судових рішень у справі

Ухвалою суду від 04.11.2019 відкрите провадження у справі за правилами загального провадження. Безпосередньо підготовче провадження проведене у судовому засіданні 03.12.2019, 24.12.2019 та 04.02.2020, а розгляд справи по суті 03.03.2020.

Щодо установлених судом обставин справи

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Бізнес 2», як споживачем, та Відкритим акціонерним товариством «Херсонобленерго», яке на даний час має назву Акціонерне товариство «Херсонобленерго», як постачальником, існують договірні відносини щодо постачання електричної енергії на підставі відповідного договору № 3885 від 08.10.2004.

У межах дії договору 29.05.2019 представниками Відповідача здійснена перевірка дотримання Позивачем правил роздрібного ринку електричної енергії, за результатами якої складено «Акт про порушення» № 131658, в якому зазначено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: с. Дмитрівка, вул. Степова (Польова), буд. 1-2; порушив п 5.5.5, п.п. 6, п.п. 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що полягає в наступному (дослівно з акту): «виявлено пошкодження корпусу електролічильника № 7917643 типу НІК 2303, на корпусі лічильника присутні тріщини в місцях кріплення гайок, пломбувальних гвинтів, явні ознаки втручання в параметри засобу обліку, на дисплеї лічильника висвітлюється напис «ерор, оупен» що свідчить про зняття кришки корпусу лічильника», «на об`єкті відсутні пломба № С45747998 на дверях камери силового трансформатора, що закриває доступ до облікових шпильок силового трансформатора».

В Акті зазначено, що він складений трьома працівниками Відповідача та у присутності представника Позивача.

На підставі акту про порушення Комісією по розгляду актів порушення АТ «Херсонобленерго» прийняте рішення, оформлене протоколом № 305 від 27.06.2019, за яким комісією вирішено провести розрахунок недоврахованої електричної енергії на суму 148 102,77 грн.

З метою сплати вказаної суми Відповідачем Позивачу виставлений «Додатковий рахунок № 3885 за травень 2019 по Акту № 131658» на суму 148 102,77 грн, зі строком оплати 30 днів.

Поряд з цим, судом установлено, що спірні правовідночини, які існують між сторонами, за рішенням про донарахування вартості електричної енергії були предметом спору у справах № 923/651/19 та № 923/718/19.

Так, відповідно до рішення Господарського суду Херсонської області від 29.10.2019 у справі № 923/651/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Бізнес-2» до АТ «Херсонобленерго» в особі Каховського РЕМ про визнання протиправним та скасування протоколу засідання у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Зокрема, у цій справі Позивач оспорював законність донарахування йому Відповідачем за рішення комісії від 27.06.2019 вартості необлікованої електричної енергії у сумі 148 102,77 грн, тобто фактично, законність застосування оперативно-господарської санкції у цій сумі.

На даний час рішення суду не набрало законної сили, оскільки оскаржене в апеляційному порядку.

Водночас, відповідно до рішення Господарського суду Херсонської області від 10.12.2019 у справі № 923/718/19 за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Бізнес-2» про стягнення 148 102,77 грн позовні вимоги задоволені шляхом стягнення вказаної суми вартості недорахованої електричної енергії.

На даний час рішення суду не набрало законної сили, оскільки оскаржене в апеляційному порядку.

Щодо оцінки суду установлених обставин та положень діючого законодавства

Встановлені судом обставини наявності укладеного між сторонами договору свідчать про виникнення між ними майново-господарського зобов`язання, в силу якого у відповідності до приписів статей 173, 174, 175 Господарського кодексу України одна сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони, а інша (управнена) сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. За частиною 1 статті 175 того ж Кодексу майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Зміст та умови договору, аналіз правовідносин та господарсько-договірних зобов`язань (майново-господарських зобов`язань у відповідності до частини 1 статті 179 ГК України), які виникли між сторонами на підставі вказаного договору (правочину), з огляду на вказані правові положення, свідчать, що за своєю юридичною природою між ними укладений договір енергопостачання.

Так, відповідно до приписів частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію споживачеві, який зобов`язується оплатити її та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, у тому числі цивільну відповідальність.

Розмір збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію, викрадену споживачем шляхом її самовільного використання без застосування приладів обліку (якщо таке застосування обов`язкове) або у разі умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб регулюється постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006 «Про затвердження Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії».

Цією постановою встановлені наступні правові положення:

- «Обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ» (пункт 4),

- «Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення» (пункт 5),

- «На підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку» (пункт 6),

- «Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку» (пункт 7).

Отже, за вказаними правовими положеннями у судовому порядку вирішуються спірні правовідносини щодо:

- прийняття рішення енергопостачальником стосовно визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії,

- підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків.

Взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312.

Так, відповідно до положень цих Правил:

- «… необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно» (п. 1.1.2.);

- «Спірні питання між споживачем та постачальником електричної енергії або оператором системи чи іншим учасником роздрібного ринку вирішуються сторонами шляхом переговорів та у разі неможливості дійти згоди у зазначений спосіб, що підтверджується хоча б однією із сторін документально, розглядаються за зверненням споживача або іншого учасника роздрібного ринку в межах наданих законодавством повноважень енергетичним омбудсменом, Регулятором або судом. До вирішення спірного питання у межах компетенції можуть залучатись центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики. Розгляд скарг побутових та малих непобутових споживачів на дії чи бездіяльність електропостачальників та операторів систем розподілу, вирішення спорів між ними здійснюється також енергетичним омбудсменом (у тому числі спорів за участю інших учасників роздрібного ринку)» (пункт 1.2.16.),

- «Електропостачальник має право: … 11) на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку» (пункт 5.2.1.),

- «Споживач електричної енергії зобов`язаний: … 6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; … 8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування» (пункт 5.5.5.),

- «У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором» (пункт 8.2.4.),

- «У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням» (пункт 8.2.5.),

- «На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків» (пункт 8.2.6.).

- «Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку» (пункт 8.2.7.).

Таким чином, з викладених правових положень, в контексті наявного між сторонами спору, слідує висновок про:

- обов`язок споживача електричної енергії користуватися електричною енергією виключно на підставі договору та не допускати безоблікового її користування,

- у разі виявлення порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, у тому числі фактів пошкодження електролічильника та пломб, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення,

- в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії,

- у разі відмови від підписання акту споживачем або його представником в ньому робиться запис про відмову і у такому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами за умови посвідчення їх осіб,

- на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків,

- у разі причетності споживача до порушення цих Правил споживачу надається розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, здійснений на підставі Методики розрахунку,

- рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

- кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи,

- у разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Отже, акт про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії є лише фіксацією порушення, що виявлене під час проведення перевірки, а тому оскарження лише факту складання такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків, не передбачено чинним законодавством.

Аналогічний правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц та підтверджений у справі № 910/17955/17 (пункт 77 постанови від 14.01.2020).

За змістом статті 20 ГК України держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів; кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів; права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються визначеним шляхом.

Таким чином, держава гарантує судовий захист, але лише у випадку порушення прав та законних інтересів заявника.

У даному випадку права та інтереси Позивача складеним актом не порушені, оскільки відповідне порушення може мати місце лише прийняттям рішення про донарахування вартості електричної енергії.

Саме таке рішення про донарахування, оформлене відповідним протоколом, може бути предметом судового розгляду з вимогою про визнання його повністю або частково недійсним у відповідності до частини 2 статті 20 ГК України.

Аналогічний правовий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у справі № 910/17955/17 (пункти 70 та 81 постанови від 14.01.2020).

Підсумовуючи наведене суд зазначає, що належним способом захисту прав та інтересів Позивача відносно донарахування вартості спожитої електричної енергії, здійсненої Відповідачем, є вимога про недійсність рішення комісії про визначення обсягу недорахованої електричної енергії та її вартості, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення, безпосередньо впливає на його права та обов`язки в контексті відносин з Відповідачем, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії, а також створює загрозу припинення електропостачання.

Висновки суду з предмету судового розгляду

На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів та правових положень, суд приходить до висновків, що:

- скасування акту про виявлене порушення правил роздрібного ринку електроенергії не породжує для Позивача відповідних правових наслідків, які пов`язані зі спором про донарахування вартості електричної енергії, що здійснене за наслідками прийняття окремого рішення про таке донарахування,

- обраний Позивачем спосіб захисту свого права шляхом скасування акту про виявлене порушення правил роздрібного ринку електроенергії не забезпечує реального захисту його прав та інтересів, оскільки у будь-якому випадку не призведе до їх поновлення,

- належним способом захисту права та інтересу Позивача є не «скасування акту про порушення», а «визнання недійсним рішення про донарахування вартості необлікованої електричної енергії, оформлене відповідним протоколом».

За таких обставин позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат

Судовими витратами у даній справі є витрати Позивача на сплату судового збору у сумі 1 921 грн, які у відповідності до статті 129 ГПК України відносяться на нього.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 238, 240 ГПК України,

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 04.03.2020

Суддя М.К. Закурін