ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

"26" лютого 2020 р. Справа№ 927/375/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Смірнової Л.Г.

секретар судового засідання Ярмоленко С.М.

представники сторін у судове засідання не з`явились

розглянувши апеляційну скаргу заступника прокурора Чернігівської області

на рішення господарського суду Чернігівської області від 11.12.2019 р. (повний текст складено 16.12.2019 р.)

у справі № 927/375/19 (суддя - Ноувен М.П.)

за позовом заступника керівника Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Ріпкинської районної державної адміністрації Чернігівської області

до дочірнього підприємства "Укрсівербуд" закритого акціонерного товариства "ДСК"

про стягнення 3 701,35 грн.,-

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Ріпкинської районної державної адміністрації Чернігівської області звернувся до господарського суду Чернігівської області з позовом до дочірнього підприємства "Укрсівербуд" закритого акціонерного товариства "ДСК" про відшкодування 3 701,35 грн. збитків.

Рішенням господарського суду Чернігівської області від 11.12.2019 р. у справі № 927/375/19 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, заступник прокурора Чернігівської області звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2020 р. апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), Пономаренко Є.Ю., Смірнова Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2020 р. відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 26.02.2020 р.

17.02.2020 р. до Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

21.02.2020 р. до Північного апеляційного господарського суду від заступника керівника Чернігівської місцевої прокуратури надійшло клопотання про долучення пояснень.

26.02.2020 р. до Північного апеляційного господарського суду від прокуратури міста Києва надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Позов подано заступником прокурора Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі відділу освіти, сім`ї, молоді та спорту Ріпкинської районної державної адміністрації Чернігівської області з посиланням на ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2019 р. справу № 912/2385/18 за позовом заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Східного офісу Державної аудиторської служби України до товариства з обмеженою відповідальністю "Укртранссервіс-груп", відділу освіти, молоді та спорту Устинівської районної державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 90 577,26 грн. передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду, у зв`язку з наявністю виключної правової проблеми в частині застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2019 р. справу № 912/2385/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Дніпропетровської області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2019 р. прийнято до розгляду та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників на 24.03.2020 р.

В ухвалі Велика Палата Верховного Суду зазначила, що за висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, які обґрунтовані нормами статей 19, 131-1 Конституції України, статей 53, 174 ГПК України, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", рішеннями Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008, від 20.12.2017 № 2-р/2017, від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019, від 20.06.2019 № 6-р/2019, виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

У контексті зазначених питань колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на правовий висновок, викладений у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 р. у справі № 924/1256/17 про те, що з метою підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів, прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом. Колегія суддів зазначає, що цей висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у постанові від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц стосовно відсутності необхідності підтвердження прокурором відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але зауважує, що у справі, що переглядається, на відміну від справи № 587/430/16-ц, розглядається питання наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Право на справедливий суд, визначене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 (далі - Конвенція), також пов`язане з вимогами єдиного застосування закону. Розбіжності в тлумаченні правових норм можуть сприйматися як невід`ємна риса судової системи, що складається з певної мережі судів. Тобто різні суди можуть дійти неоднакових, але водночас раціональних та обґрунтованих висновків стосовно подібного юридичного питання, з подібними фактичними обставинами. Однак за певних обставин суперечливі рішення національних судів, особливо найвищих інстанцій, можуть становити порушення вимоги щодо справедливого суду, яку сформульовано в пункті 1 статті 6 Конвенції. У цьому контексті треба проаналізувати: чи глибинні та довготривалі розбіжності в судовій практиці національних судів, чи національне право пропонує засоби для подолання таких розбіжностей, чи ці засоби застосовуються, і якщо застосовуються, то якими є наслідки (рішення ЄСПЛ у справі "Томіч та інші проти Чорногорії", заява N 18650/09, у справі "Шахін і Шахін проти Туреччини", заява N 13279/05).

Наявність глибоких та довгострокових розходжень в судовій практиці, неспроможність правової системи держави подолати їх, призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд. Розгляд Великою Палатою Верховного Суду подібних справ свідчить про те, що питання застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру" є важливим для правозастосовної практики України.

Враховуючи, що під час перегляду справи в апеляційній інстанції вирішується питання щодо застосування норм ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а висновок Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права та принципу пропорційності, з урахуванням того, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, а також з метою дотримання принципу правової визначеності (зокрема, щодо застосування ст. 23 Закону України "Про прокуратуру"), колегія суддів, дослідивши матеріали справи, дійшла висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі № 927/375/19 до завершення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18, з опублікуванням повного тексту постанови в означеній справі (аналогічна позиція щодо доцільності зупинення провадження у справі з наведених підстав викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 01.11.2019 р. у справі № 916/2871/17).

Разом з цим суд враховує, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 29.10.2019 р. у справі № 925/1095/18 також дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Керуючись ст. ст. 228, 234, 235 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

У Х В А Л И В:

Зупинити апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника прокурора Чернігівської області на рішення господарського суду Чернігівської області від 11.12.2019 р. у справі № 927/375/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

Л.Г. Смірнова