ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 904/589/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Зуєва В. А., Чумака Ю. Я.,

за участю секретаря судового засідання: Мартинюк М. О.,

за участю представників сторін:

позивача - не з`явився,

відповідача - Закалюжного С. В. (адвоката),

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного підприємства "Альянс-Запчастина"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 10.10.2019 (судді: Березкіна О. В., Кузнецова І. Л., Широбокова Л. П.) і на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 (суддя Ніколенко М. О.) у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат"

до Приватного підприємства "Альянс-Запчастина",

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ОМЗ-Кривбас-Сервіс",

про стягнення пені у сумі 1 372 680 грн та штрафу у сумі 213 106,79 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. Публічне акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" (далі - ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат") звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Приватного підприємства "Альянс-Запчастина" (далі - ПП "Альянс-Запчастина") про стягнення пені у розмірі 1 194 120 грн та штрафу у розмірі 213 106,79 грн.

1.2. Позов обґрунтований порушенням відповідачем своїх зобов`язань за договором підряду № 2017/д/ОГМ/1207 від 23.08.2017 щодо своєчасного виконання капітального ремонту екскаватора ЕКГ-10, госп. № 47, інв. № 4216184.

2. Короткий зміст судових рішень

2.1. Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 позов ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" до ПП "Альянс-Запчастина" задоволено частково. Стягнуто з ПП "Альянс-Запчастина" на користь ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" пеню у розмірі 28 996,57 грн, штраф у розмірі 37 513,29 грн та витрати з оплати судового збору у розмірі 997,65 грн. Відмовлено у задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 1 343 683,43 грн та штрафу у розмірі 175 593,5 грн.

2.2. Суд першої інстанції, посилаючись на статті 610, 611, 549 Цивільного кодексу України, статті 218, 216 Господарського кодексу України, виходив із того, що відповідач порушив свої зобов`язання за договором підряду, що є підставою для стягнення пені і штрафу, передбачених умовами договору. Водночас зазначив, що розрахунок пені та штрафу, наданий позивачем, не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки пеню та штраф слід нараховувати з вартості фактично невиконаного своєчасно зобов`язання, а не з загальної вартості робіт, визначених договором. При цьому судом зазначено, що розмір пені, враховуючи положення частини 6 статті 231 Господарського кодексу України та Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", повинен обраховуватися на підставі подвійної облікової ставки Національного банку України. З урахуванням указаних положень законодавства суд перерахував самостійно суми пені та штрафу і частково задовольнив вимоги позивача.

2.3. Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 10.10.2019 апеляційну скаргу ПАТ " Південний гірничо-збагачувальний комбінат " задоволено. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 у справі № 904/589/19 в оскаржуваній частині скасовано. Стягнуто з ПП "Альянс-Запчастина" на користь ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" 1 343 683,43 грн пені, 175 593,50 грн штрафу та 22789,15 грн судового збору.

2.4. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду, виходив із того, що розрахунок суми пені і штрафу, здійснений судом першої інстанції, виходячи із суми вартості своєчасно невиконаного зобов`язання - 250 088,60 грн, є неправильним, оскільки до договору підряду зміни в частині вартості робіт не вносилися, а пунктом 9.2 договору підряду передбачено, що у разі прострочення строків виконання робіт нарахування пені здійснюється, виходячи із загальної вартості робіт за договором. Судом зазначено, що відповідно до частини 4 статті 231 Господарського кодексу України розмір штрафних санкцій може бути встановлений договором, тому висновки суду першої інстанції про обмеження розміру пені подвійною обліковою ставкою Національного банку України є помилковими, оскільки позивач стягує штрафні санкції за порушення строків виконання робіт, а не за порушення грошового зобов`язання. Зважаючи на загальну договірну вартість робіт, визначену договором, і вартість своєчасно здійснених робіт, судом здійснено розрахунок суми штрафу.

3. Короткий зміст касаційної скарги

3.1. Не погодившись із рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 та постановою Центрального апеляційного господарського суду від 10.10.2019, ПП "Альянс-Запчастина" звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 10.10.2019, справу № 904/589/19 передати на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

3.2. В обґрунтування касаційної скарги скаржник посилається на порушення судами норм матеріального та процесуального права, зокрема, статей 614, 616, 853, 882 Цивільного кодексу України, статей 73-79, 86, 236, 237 Господарського процесуального кодексу України, неврахування правової позиції, що викладена у постанові Верховного суду України від 18.03.2015 у справі № 3-18гс15. Скаржник вказує, що ні суд першої інстанції, ні суд апеляційної інстанції не встановили обставин, необхідних для застосування до відповідача відповідальності, встановленої пунктом 9.2 договору підряду, а саме, судами не встановлено вини підрядника. Скаржник наголошує, що дотримання строків проведення ремонтних робіт перебувало у повній залежності від вчасного надання замовником давальницької сировини (пункт 1.2 договору підряду). Зазначає про ненадання судами оцінки актам виконаних робіт, які підписані позивачем без зауважень, а також ненадання оцінки обставинам виконання ремонтних робіт. Зокрема, звертає увагу на залежність виконання механічної частини робіт від виконання електричної частини робіт третьою особою - Товариством з обмеженою відповідальністю "ОМЗ-Кривбас-Сервіс", що не врахована судами.

3.3. У відзиві на касаційну скаргу ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" просить залишити касаційну скаргу без задоволення. На думку ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат", посилання відповідача на те, що затримка давальницької сировини замовником призвела до порушення ним строків зобов`язання, є безпідставним, оскільки додатковою угодою № 1 сторони продовжили строк виконання робіт. Окрім того, відповідач мав право порушувати перед замовником питання щодо перенесення строків закінчення робіт, однак, усвідомлюючи реальні строки виконання робіт жодним чином не повідомив замовника про їх продовження.

4. Обставини справи, встановлені судами

4.1. Між ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" (замовник) та ПП "Альянс-Запчастина" (підрядник) було укладено договір підряду № 2017/д/ОГМ/1207 від 23.08.2017 (далі - договір підряду).

Згідно з пунктом 1.1 договору підряду, замовник доручає, а підрядник бере на себе зобов`язання виконати у відповідності до проектно-кошторисної документації (кошторисної документації) наведені види робіт: капітальний ремонт екскаватора ЕКГ-10 госп. № 47 інв. № 4216184 (механічна частина), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані за цим договором роботи.

Відповідно до пункту 2.1 договору підряду, вартість робіт, доручених до виконання підряднику, визначена на підставі проектно-кошторисної документації (кошторисної документації), договірної ціни (додаток № 2) та калькуляції (додаток № 3), які є невід`ємною частиною цього договору та складає 3 720 000 грн з ПДВ.

У додатку № 2 до договору сторони визначили договірну ціну на капітальний ремонт екскаватора - 3 303 730,8 грн.

У додатку № 3 до договору підряду сторони визначили калькуляцію на виконання додаткових робіт з ремонту поворотної платформи - 416 269,2 грн та перелік матеріалів основних та допоміжних на виконання додаткових робіт з ремонту поворотної платформи - 79 997,59 грн.

Пунктом 4.1 договору встановлено, що строк виконання робіт, передбачених цим договором: початок робіт - з моменту підписання, завершення робіт - 31.12.2017. Початок робіт фіксується сторонами актом, який надає підрядник.

4.2. 14.09.2017 між сторонами було підписано акт - допуск № 1-17 до виконання робіт з капітального ремонту екскаватора ЕКГ-10 госп. № 47 в кар`єрі радіоуправління ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат".

Відповідно до акта - допуску № 1-17, початок робіт - 14.09.2017, завершення - 31.12.2017.

18.09.2017 між сторонами було підписано акт № 1-17 виводу до капітального ремонту екскаватора ЕКГ-10 госп. № 47.

4.3. Через несвоєчасну передачу підряднику електродів, між сторонами було укладено додаткову угоду № 1 від 19.12.2017 до договору підряду, якою було продовжено строк виконання робіт до 30.04.2018.

Згідно з пунктом 6.1 договору підряду, здача - приймання робіт після завершення робіт на об`єкті здійснюється відповідно до чинних норм та правил та оформлюється актом (актами) виконаних робіт.

4.4. Пунктом 9.2 договору підряду передбачено, що у випадку порушення строків виконання робіт з вини підрядника, останній зобов`язаний оплатити замовнику пеню за кожний день прострочки у розмірі 0,3 % від загальної вартості робіт за цим договором, а у випадку відставання від строків виконання робіт більш ніж на 10 календарних днів, також виплачує на користь замовника штраф у розмірі 15 % від вартості невиконаних у строк робіт.

4.5. Судами встановлено, що у строк до 30.04.2018 відповідачем виконано роботи на загальну суму 2 299 288,04 грн, що підтверджується актами приймання виконаних робіт № б/н за вересень 2017 на суму 476 655,72 грн, № 2 за листопад 2017 на суму 772 328,15 грн, № б/н за грудень 2017 на суму 245 818,43 грн, № 4 від 19.12.2017 на суму 416 269,20 грн та № 6 за квітень 2018 на суму 388 216,54 грн.

Решту робіт з капітального ремонту екскаватора ЕКГ-10 госп. № 47 інв. № 4216184 відповідач виконав тільки у серпні 2018 (акт приймання виконаних робіт № 9 за серпень 2018 на суму 250 088,60 грн).

4.6. Спір виник у зв`язку з наявністю/відсутністю підстав для стягнення з відповідача пені у розмірі 1 194 120 грн та штрафу у розмірі 213 106,79 грн на підставі пункту 9.2 договору підряду.

5. Позиція Верховного Суду

5.1. Касаційний господарський суд, переглядаючи у касаційному порядку оскаржувані судові рішення, в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

5.2. 08.02.2020 набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

5.3. Предметом спору є матеріально-правова вимога про стягнення пені у розмірі 1 194 120 грн та штрафу у розмірі 213 106,79 грн за неналежне виконання зобов`язань за договором підряду.

5.4. Поняття зобов`язання та підстави його виникнення унормовано статтею 509 Цивільного кодексу України, згідно з якою зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу; зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України, статтею 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

5.5. Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду. Тому, з огляду на статтю 174 Господарського кодексу України, статтю 11 Цивільного кодексу України, цей договір є підставою для виникнення у його сторін прав та обов`язків, визначених ним.

Згідно з частиною 1 статті 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини 1 статті 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 530 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

5.6. Відповідно до статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно зі статтею 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

5.7. Згідно з пунктом 4.1 договору підряду визначено початок робіт - з моменту підписання, завершення робіт - 31.12.2017. Додатковою угодою № 1 від 19.12.2017 до договору підряду № 2017/Д/ОГМ/1207 від 23.08.2017 було внесено зміни до пункту 4.1 договору підряду щодо терміну закінчення робіт - 30.04.2018.

Суди встановили, що у погоджений строк відповідач не виконав зобов`язання за договором, остаточно роботу з ремонту екскаватора відповідач виконав лише у серпні 2018 року.

5.8. Пунктом 9.2 договору підряду сторони передбачили, що у разі порушення строків виконання робіт з вини підрядника, останній зобов`язується сплатити замовнику пеню за кожний день прострочення у розмірі 0,3% від загальної вартості робіт за цим договором, а у випадку відставання від строків виконання робіт більш ніж на 10 календарних днів, також виплачує на користь замовника штраф у розмірі 15 % від вартості невиконаних у строк робіт.

Отже, умовами договору підряду сторони передбачили відповідальність підрядника у разі прострочення ним виконання підрядних робіт за наявності вини підрядника у простроченні виконанні робіт. За вказаним пунктом договору пеня за прострочення підрядника нараховується за кожний день у розмірі 0,3% від загальної вартості робіт за договором, а штраф нараховується у розмірі 15 % від вартості не виконаних у строк робіт.

5.9. Суди першої і апеляційної інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги про стягнення пені та штрафу, виходили із того, що відповідачем було виконано роботи за договором із порушенням встановлених строків, у зв`язку з чим наявні підстави для застосування відповідальності за умовами договору, Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

При цьому, розрахунок розміру пені суд першої інстанції здійснював з урахуванням загальної фактичної вартості капітального ремонту екскаватора ЕКГ-10 госп. № 47 у межах подвійної облікової ставки Національного банку України, а розрахунок штрафу здійснював, враховуючи умови договору підряду - у розмірі 15 % від фактичної вартості не виконаних у строк робіт.

5.10. Скасовуючи рішення суду, суд апеляційної інстанції вірно зазначив, що суд першої інстанції помилково здійснив розрахунок пені, обмежуючись обліковою ставкою Національного банку України, оскільки договором передбачено розмір та порядок нарахування пені, позивач стягує пеню за порушення не грошового зобов`язання, а зобов`язання за порушення строків виконання робіт, а тому на такі правовідносини Закон України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" не поширюється.

Водночас, при визначенні розміру пені судам слід було з`ясувати кінцеву загальну вартість робіт за договором з урахуванням усіх підписаних актів приймання виконаних робіт.

Верховний Суд критично також оцінює розрахунок суми штрафу, здійснений судом апеляційної інстанції. Так, суд помилково виходив із того, що вартість невиконаних робіт становить 1 420 711,96 грн, а розмір штрафу слід визначати, виходячи із різниці між вартістю робіт, зазначеною у договорі, та реальною вартістю виконаних у строк робіт. Проте, договором установлено, що штраф вираховується із суми вартості невиконаної у строк роботи. У зв`язку із цим, сума штрафу повинна визначатися з урахуванням загального обсягу робіт, які підрядник повинен був виконати за договором, та на підставі наявних у справі актів виконаних робіт. Для цього судам слід було установити: 1) чи увесь обсяг робіт, передбачений договором, виконаний підрядником; 2) які роботи виконані з порушенням установленого строку з вини підрядника; 3) яка вартість невиконаних у строк робіт згідно з актами приймання виконаних робіт.

5.11. Відповідно до частини 1 статті 237 Господарського процесуального кодексу України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Всупереч вимогам статті 237 Господарського процесуального кодексу України, поза увагою судів попередніх інстанцій залишилися обставини щодо порядку і можливості виконання робіт з ремонту екскаватора відповідачем, а саме механічної частини робіт незалежно від виконання іншою організацією електричних робіт, належного виконання замовником своїх зобов`язань за договором, у тому числі і своєчасного забезпечення підрядника давальницькою сировиною, необхідною для виконання робіт, здійснення позивачем оплати за виконані роботи і прийняття її відповідачем на суми, вказані в актах приймання виконаних робіт, відсутність зауважень чи претензій щодо вартості виконаних робіт.

Так, суди попередніх інстанцій не дослідили наявні в матеріалах справи акти приймання-передачі давальницької сировини датовані після настання виконання строку робіт 21.05.2018 та 06.06.2018 (т. 2, а.с. 154), лист ПП "Альянс-Запчастина" від 19.07.2018 № 71, адресований позивачеві (т. 2, а.с. 165) та додаткову угоду № 1 до договору підряду № 2017/д/ОГЄ/958 від 05.07.2017, укладену між ПАТ "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" та ТОВ "ОМЗ-Кривбасс-Сервіс" (т.2., а.с. 46).

Вказані обставини мають важливе значення з огляду на підстави позову - неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань, зокрема щодо належного, в повному обсязі та вчасного виконання комплексу робіт, визначених у договорі.

5.12. Оскільки, ухвалюючи судові рішення, суди попередніх інстанцій не встановили обставин справи щодо додержання сторонами договору підряду своїх зобов`язань за цим договором, наявність/відсутність обставин, які би свідчили про вину відповідача у невиконанні своїх зобов`язань та/або неможливість належного виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань внаслідок дій чи бездіяльності позивача, та, як наслідок, наявність підстав для передбаченої договором відповідальності за відповідне порушення, їх висновки по суті спору в частині вимог про стягнення пені та штрафу є передчасними.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1. Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, що діяла до 08.02.2020), переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

6.2. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, що діяла до 08.02.2020) суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

6.3. Згідно з частиною третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, що діяла до 08.02.2020) підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.

6.4. З урахуванням викладеного, оскільки і суд першої інстанції і апеляційний господарський суд припустилися неправильного застосування приписів Господарського процесуального кодексу України стосовно всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, а у Верховного Суду відсутня процесуальна можливість з`ясувати дійсні обставини справи, що перешкоджає ухвалити нове рішення у справі, то це відповідно є підставою для скасування постановлених у справі рішень, та передачі справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

6.5. Під час нового розгляду місцевому господарському суду слід взяти до уваги викладене, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного та об`єктивного встановлення обставин справи, прав та обов`язків сторін, і, залежно від встановленого та відповідно до вимог чинного законодавства, вирішити спір.

7. Розподіл судових витрат

7.1. Оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат відповідно до частини чотирнадцятої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судом касаційної інстанції не здійснюється.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України(в редакції, що діяла до 08.02.2020), Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного підприємства "Альянс-Запчастина" задовольнити.

2. Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 10.10.2019 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.06.2019 у справі № 904/589/19 скасувати, справу передати на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді В. А. Зуєв

Ю. Я. Чумак