УХВАЛА

28 лютого 2020 року

м. Київ

Справа № 917/317/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий (доповідач), Мачульський Г. М., Могил С. К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Дружба Яхниківська"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.11.2019 (головуючий суддя Лакіза В. В., судді Здоровко Л. М., Мартюхіна Н. О.)

у справі № 917/317/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дружба Яхниківська"

до 1) Лохвицької районної державної адміністрації Полтавської області і 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Гаївщина-Агро"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - 1) Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, 2) Комунальне підприємство "Реєстраційно-інвентаризаційна служба" Опішнянської територіальної громади, і 3) Харківецька сільська рада

про визнання незаконними та скасування рішень, визнання недійсними договорів оренди землі і скасування державної реєстрації договорів

ВСТАНОВИВ:

11.12.2019 скаржник надіслав через Східний апеляційний господарський суд до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.11.2019 у справі № 917/317/19.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 10.01.2020 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.01.2020 касаційну скаргу залишено без руху. Надано скаржникові строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - вказано на необхідність надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 157 522 грн.

Вказану ухвалу скаржник отримав 24.01.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, тобто останній день для надсилання (подання) заяви про усунення недоліків був 03.02.2020, всупереч викладеному, скаржник лише 05.02.2020 надіслав до суду заяву про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги, до якого додав докази про сплату судового збору.

Відповідно до Розпорядження заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 27.02.2020 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 917/317/19 у зв`язку з відпусткою судді Волковицької Н. О.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 27.02.2020 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Мачульський Г. М., Могил С. К.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, тобто закріплено крайній строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може бути продовжений судом. Отже наданий касаційним судом ухвалою від 20.01.2020 десятиденний строк на усунення недоліків касаційної скарги не може бути продовжений, що відповідно унеможливлює задоволення заяви про продовження строку на усунення недоліків скарги. Верховний Суд звертається до своїх позицій, викладених у постановах від 23.05.2018 у справі № 910/10965/17 і від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16.

Крім того, колегія суддів не вбачає підстав і для поновлення відповідного строку з огляду на таке.

Заявник обґрунтовує пропуск строку на усунення недоліків касаційної скарги тим, що ухвала Касаційного господарського суду від 20.01.2020 була отримана підприємством 24.01.2020 у другій половині для і в той же день засобами зв`язку була направлена адвокату Ульянову Р. А., який веде справу зі стадії касаційного розгляду, але географічно перебуває за понад 100 км від місця розташування підприємства. 27.01.2020 адвокат перебував у відрядженні в м. Харкові, 28.01.2020 і 29.01.2020 брав участь у слідчих діях в м. Кропивницькому, де гостро захворів і з 30.01.2020 по 05.02.2020 проходив лікування в м. Кременчуці. Зазначає, що судовий збір скаржник сплатив ще в день подачі касаційної скарги 11.12.2019, але не додав одразу до касаційної скарги у зв`язку з тим, що адвокат географічно знаходиться на значній відставні від офісу підприємства.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Колегія суддів зазначає, що доводи, викладені в клопотання про продовження строку на усунення недоліків, зводяться до внутрішньої організації роботи скаржника, його взаємовідносин з адвокатом, а також наявності інших клієнтів у адвоката та його зайнятості в інших процесах, а тому не можуть самі по собі бути розцінені судом як поважні причини для поновлення строку на касаційне оскарження. Усі ці обставини не є і не можуть вважатися об`єктивною причиною, яка перешкоджала здійснити процесуальні дії у встановлені строки. Заявник жодним чином не обґрунтовує причини неможливості подання ним доказів сплати судового збору у встановлений строк.

Крім того, Суд додатково до викладеноговище у цій ухвалі звертає увагу на неповноту та дефекти документів, доданих до заяви про продовження строку на підтвердження поважності пропуску цього строку. Так, (1) на підтвердження участі у судовому засіданні 27.01.2020 надано тільки витяг з письмового пояснення у справі № 922/2665/17 з вхідною відміткою суду, (2) взагалі не додано жодних доказів на підтвердження участі адвоката 28-29.01.2020 у слідчих діях, (3) додано консультативні висновки спеціаліста та висновок лікаря-рентгенолога (ці документи жодним чином не свідчать про непрацездатність адвоката).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає підстав для поновлення строку на подання заяви про усунення недоліків касаційної скарги.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини четвертою статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Частиною п`ятою статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом десяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з вищевикладеним касаційна скарга ТОВ "Дружба Яхниківська" вважається неподаною і підлягає поверненню скаржнику.

Керуючись статтями 174, 234, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Дружба Яхниківська" в задоволенні заяви про продовження строку на усунення недоліків.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дружба Яхниківська" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.11.2019 у справі № 917/317/19 повернути скаржникові.

3. Копію касаційної скарги разом з оригіналами додатків, у тому числі платіжне доручення від 11.12.2019 № 428, надіслати скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Г. М. Мачульський

С. К. Могил