УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

03.03.2020Справа № 910/18511/19

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп"

до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

про визнання недійсним договору поруки

Суддя Котков О.В.

Представники учасників справи:

від позивача не з`явилися;

від відповідача Шишка Ю.М. (адвокат).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

23 грудня 2019 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" (позивач) надійшла позовна заява б/н від 18.12.2019 року до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати недійсним договір поруки № 4П14299И/П від 10.11.2016 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" та Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний правочин за своїм змістом суперечить вимогам ст. 203, 215, 230 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позивач вказує на наявність правових підстав для визнання його недійсним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.12.2019 року у справі № 910/18511/19 позовну заяву б/н від 18.12.2019 року Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про визнання договору недійсним залишено без руху, надано Товариству з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

Так, поштове відправлення з ухвалою суду у даній справі було направлене Товариству з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" за адресою: 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 117, офіс 612, яка вказана в позовній заяві та відповідає адресі місцезнаходження у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 037 ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.12.2019 року у справі № 910/18511/19 вручено уповноваженому представнику позивача - 28.01.2020 року.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 4 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Тобто, строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви до 03.02.2020 року (включно).

05 лютого 2020 року через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" надійшло клопотання б/н від 31.01.2020 року на виконання вимог ухвали суду від 27.12.2019 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі № 910/18511/19, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.03.2020 року.

Представник позивача в судове засідання 03.03.2020 року не з`явився.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до частини 2 статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За змістом частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Слід зауважити, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення про причини такої неявки позивача лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 року у справі № 922/2584/18 та від 04.09.2018 року у справі № 910/14047/17.

Отже, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судове засідання, явка до якого була визнана судом обов`язковою, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності або ж повідомлення про причини неявки.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Судом встановлено, що представник позивача у підготовче засідання 03.03.2020 року не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Матеріалами справи підтверджується, що про дату, час і місце підготовчого засідання 03.03.2020 року позивач був повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 526. Втім, про причини неявки суд не повідомив та доказів наявності поважних причин неявки в підготовче засідання суду не надано.

При цьому, позивачем не заявлялось клопотань про розгляд справи без участі представника позивача.

Відповідно до ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Суд звертає увагу, що ухвалою суду від 10.02.2020 року повідомлено сторін, що явка їх представників в підготовче засідання є обов`язковою.

Суд зазначає, що неявка представника позивача перешкоджає з`ясуванню всіх обставин справи, всебічному та об`єктивному дослідженню правомірності позовних вимог по справі, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог, а також прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Оскільки позивач не забезпечив явку свого представника в підготовче засідання 03.03.2020 року, суд не знаходить підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, подальший розгляд справи є неможливим.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 16.08.2018 року у справі № 910/23344/17 та від 06.11.2019 року у справі № 904/2423/18.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги те, що представник позивача без поважних причин не з`явився у підготовче засідання 03.03.2020 року, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило, а неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 1 ч. 2 ст. 185, ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про визнання недійсним договору поруки № 4П14299И/П від 10.11.2016 року, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Аскона Груп" та Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк" - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 03 березня 2020 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 05 березня 2020 року.

Суддя О.В. Котков