ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2020 р. Справа№ 910/8032/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Станіка С.Р.

за участю секретаря судового засідання Рудь Н.В.

за участю представників згідно протоколу судового засідання від 06.02.2020

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Громадської організації «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська» на рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 (повний текст рішення складено 28.10.2019)

у справі №910/8032/19 (суддя - Мандриченко О.В.)

за позовом Громадської організації «Квартал Пушкінська - Велика Васильківська»

до Київської міської ради

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Орган самоорганізації населення Будинковий комітет «Квартал Пушкінська - Червоноармійська»

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

1. Зміст позовних вимог та заперечень

У червні 2019 року Громадська організація «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська» (надалі - ГО «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська», позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльності останньої, яка виявилася у неприйнятті рішення про припинення Органу самоорганізації населення Будинкового комітету "Квартал Пушкінська-Червоноармійська" та зобов`язання прийняти рішення про його припинення.

Позовні вимоги мотивовані протиправною бездіяльністю відповідача в частині дострокового припинення повноважень органу самоорганізації населення Будинковий комітет "Квартал Пушкінська-Червоноармійська", оскільки Шевченківська районна рада міста Києва не мала права створювати орган самоорганізації населення Шевченківського району міста Києва будинковий комітет - «Квартал Пушкінська - Червоноармійська» без дозволу Київської міської ради.

Відповідач у відзиві на позов проти заявлених позовних вимог заперечив, обґрунтовуючи тим, що у Київської міської ради відсутні повноваження на припинення діяльності органу самоорганізації населення, який вона не створювала.

2. Фактичні обставини, встановлені місцевим та апеляційним судом

13.07.2006 рішенням Шевченківської районної у м. Києві рада ІІІ сесії V скликання «Про дозвіл на створення органу самоорганізації населення будинкового комітету «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» надано дозвіл на створення органу самоорганізації населення Шевченківського району м. Києва та визначено його назву: будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська».

Відповідно до п.9 вказаного рішення ради дозвіл на створення та діяльність органу самоорганізації населення «Квартал Пушкінська - Червоноармійська» надано на термін повноважень Шевченківської районної у м. Києві ради V скликання.

Положення про будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» затверджено рішенням конференції жителів кварталу обмеженого вулицями Пушкінська, В. Васильківська, та бульв. Тараса Шевченка, 16.02.2007 та зареєстроване Шевченківською районною в м. Києві державною адміністрацією 13.03.2007.

У розділі "Загальні положення" положення про Будинковий комітет "Квартал Пушкінська - Червоноармійська" вказано, що він є органом самоорганізації населення Шевченківського району м. Києва, дозвіл на створення якого наданий рішенням Шевченківської районної у м. Києві ради № 40 від 13.07.2006. Комітет є представницьким органом жителів всіх житлових будинків кварталу, обмеженого вулицями Пушкінська, Велика Васильківська та бульвар Шевченка, а саме: будинків № 31-А, 31-Б, 31-В, 33-А, 39, 41, 43-А, 43-Б, 43-В, 45/2 по вул. Пушкінській та № 2, 6, 12, 14, 18, 20 по вул. Червоноармійській, № 1-Б по бульвару Т. Шевченка в Шевченківському районі м. Києва і діє в межах його території.

Відповідно до п.8.1-8.2 положення припинення діяльності (ліквідації) комітету здійснюється згідно з Законом України «Про органи самоорганізації населення» та цим положенням. Припиняється діяльність комітету у зв`язку із закінченням терміну, на який його було обрано.

Рішенням Київської міської ради VI сесія VI скликання від 09.09.2010 №7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві» вирішено не утворювати районні у місті Києві ради.

Відповідно до п.2 рішення припинено з 31.10.2010 шляхом ліквідації, в тому числі, Шевченківську районну у місті Києві раду. Повноваження депутатів районних у місті Києві рад V скликання вважаються припиненими з 31.10.2010.

27.09.2016 рішенням установчих зборів засновників Громадської організації «Квартал Пушкінська - Велика Васильківська» затверджено статут зазначеної громадської організації.

Відповідно до п. 2.1 статуту позивача основною метою (цілями) діяльності організації є: задоволення і захист прав (інтересів) членів організації шляхом провадження статутної та іншої діяльності, сприяння забезпеченню всебічної підтримки жителів кварталу обмеженому вул. Пушкінська, Велика Васильківська та Бульвара Шевченка, підвищенню ефективності захисту жителів Кварталу, надання безкоштовних юридичних консультацій та персональний супровід жителів Кварталу з будь-яких питань, а також вдосконалення програм розвитку кварталу.

3. Короткий зміст рішення місцевого суду

Рішенням Господарського суду міста Києва від 1710.2019 у справі №910/8032/19 у позові відмовлено повністю.

Відмовляючи в задоволенні позову місцевий господарський суд виходив з того, що питання можливого недотримання порядку створення Будинкового комітету "Квартал Пушкінська - Червоноармійська" не є підставою для задоволення заявлених позовних вимог, оскільки позов Громадської організації "Квартал Пушкінська-Велика Васильківська" розглядається виключно як приватно-правовий спір, без надання оцінки діям Шевченківської районної у м. Києві ради щодо надання дозволу на створення органів самоорганізації населення, адже як визначив сам позивач, спрямуванням його звернення до суду є захист власних немайнових прав, зумовлених діяльністю третьої особи. Більше того, дослідження питання правомірності реалізації органами місцевого самоврядування їх владних управлінських функцій, розмежування компетенції між ними не належить до повноважень господарського суду.

Також, враховуючи вимоги ст. 11 Закону України "Про органи самоорганізації населення" та п. 9 рішення Шевченківської районної у м. Києві ради від 13.07.2006 №40 «Про дозвіл на створення органу самоорганізації населення будинкового комітету «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», суд виходив з того, що термін повноважень органу самоорганізації населення в силу закону обмежується строком повноважень орану місцевого самоврядування, який надав дозвіл на її створення.

Оскільки фактичних даних на підтвердження наявності інших дозволів на створення і діяльність спірного органу самоорганізації населення Будинкового комітету "Квартал Пушкінська - Червоноармійська", який би діяв після припинення повноважень Шевченківської районної у м. Києві ради суду подано не було, тому у зв`язку з викладеним, станом на час звернення позивача до суду з цим позовом і станом на час вирішення спору по суті суд не вбачав порушень прав позивача, так як термін обрання органу самоорганізації населення припинився.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Громадська організація «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 у справі №910/8032/19 і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги, скаржник вказав, що Шевченківська районна у м. Києві рада не мала права примати Рішення №40 від 13.07.2006, оскільки такі повноваження не закріплені за нею чинним законодавством України та не були делеговані їй Київською міською радою. В той же час відповідно до рішення Київської міської ради №10/170 від 26.09.2002 «Про органи самоорганізації населення в місті Києві» повноваженнями щодо припинення органів самоорганізації населення у м. Києві наділена Київська міська рада, які вона не реалізовує та не виконує обов`язок щодо припинення повноважень третьої особи.

5. Доводи учасників справи щодо апеляційної скарги

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач проти задоволення скарги заперечив, мотивуючи тим, що доводи, викладені у апеляційній скарзі позивача, не відповідають фактичним обставинам, суперечать вимогам чинного законодавства, а рішення місцевого суду від 17.10.2019 прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з чим, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду без змін.

6. Надходження апеляційної скарги та її розгляд апеляційним судом

У листопаді 2019 року Громадська організація «Квартал Пушкінська - Велика Васильківська» звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 у справі №910/8032/19.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №910/8032/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. суддів: Станік С.Р., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2019 поновлено строк на подання апеляційної скарги, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Громадської організації «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська», справу призначено до розгляду на 19.12.2019.

У зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В. у відпустці, протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 19.12.2019 у справі №910/8032/19 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2020 прийнято справу №910/8032/19 за апеляційною скаргою Громадської організації «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська» на рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2019 відкладено розгляд справи №910/8032/19 на 06.02.2020.

У судове засідання 06.02.2020 з`явилися представники позивача та відповідача. Представники третьої особи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники третьої особи, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасників судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги на підставі доводів, зазначених у ній, просив її задовольнити, рішення місцевого суду від 17.10.2019 у справі №910/8032/19 скасувати і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача заперечив проти доводів, викладених у апеляційній скарзі, на підставі доводів, зазначених у відзиві на скаргу та просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

7. Джерела права й акти їх застосування

Конституція України.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Цивільний кодекс України

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Закон України «Про органи самоорганізації населення»

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про органи самоорганізації населення» з ініціативою про створення органу самоорганізації населення до сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради можуть звернутися збори (конференція) жителів за місцем проживання за умови, якщо в них брало участь (було представлено) не менше половини жителів відповідної території, які мають право голосу.

Згідно з ст. 9 вказаного Закону дозвіл на створення органу самоорганізації населення надається сільською, селищною, міською, районною у місті (у разі її створення) радою.

Статтею 11 Закону визначено, що орган самоорганізації населення обирається терміном на строк повноважень відповідної ради, якщо інше не передбачено рішенням ради чи положенням про орган самоорганізації населення.

Відповідно до ст. 25 Закону повноваження органу самоорганізації населення можуть бути достроково припинені у разі: 1) невиконання рішень сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, її виконавчого комітету - за рішенням відповідної сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, яка дала дозвіл на його створення: 2) невиконання рішень зборів (конференції) жителів за місцем проживання або невиконання своїх повноважень, а також саморозпуску - за рішенням зборів (конференції) жителів за місцем проживання; 3) порушення Конституції і законів України, інших актів законодавства - за рішенням суду. Орган самоорганізації населення припиняє свої повноваження також у разі перебудови або реорганізації будинків, вулиць, кварталів, мікрорайонів, районів у містах, сіл, селищ, у межах яких вони діють, якщо така перебудова, реорганізація пов`язана з відселенням (переселенням) жителів, які брали участь у зборах (конференції), що заснували цей орган. Дострокове припинення повноважень органу самоорганізації населення тягне за собою припинення діяльності цього органу.

Згідно з ст. 23 Закону діяльність органу самоорганізації населення припиняється відповідно до цього Закону та його Положення. У разі припинення діяльності органу самоорганізації населення фінансові ресурси та майно повертаються відповідній сільській, селищній, міській, районній у місті (у разі її створення) раді, що дала згоду на утворення зазначеного органу самоорганізації населення.

Рішення Київської міської ради ІII сесії XXIV скликання від 26.09.2002 №10/170 «Про органи самоорганізації населення в м. Києві»

Відповідно до п. 3.1 рішення Київської міської ради №10/170 надання дозволу на створення органу самоорганізації населення здійснюється Київською міською радою.

Згідно з п.4 зазначеного рішення орган самоорганізації населення обирається на термін повноважень Київради. Повноваження органу самоорганізації населення можуть бути достроково припинені відповідно до Закону України "Про органи самоорганізації населення". Питання про припинення повноважень органу самоорганізації населення вноситься на розгляд Київради за поданням Київського міського голови, депутатів Київради, постійних комісій Київради, виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

Господарський процесуальний кодекс України.

За приписами частин 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

8. Позиція апеляційного суду

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено місцевим судом і підтверджується матеріалами справи 13.07.2006 рішенням Шевченківської районної у м. Києві рада ІІІ сесії V скликання «Про дозвіл на створення органу самоорганізації населення будинкового комітету «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» надано дозвіл на створення органу самоорганізації населення Шевченківського району м. Києва. При цьому п. 9 вказаного рішення ради дозвіл на створення та діяльність органу самоорганізації населення «Квартал Пушкінська - Червоноармійська» надано на термін повноважень Шевченківської районної у м. Києві ради V скликання.

13.03.2007 Шевченківською районною в м. Києві державною адміністрацією було зареєстроване Положення про будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», яким також було передбачено, що діяльність комітету припиняється у разі закінчення терміну, на який його було обрано.

В подальшому рішенням Київської міської ради VI сесія VI скликання від 09.09.2010 №7/4819 припинено з 31.10.2010 шляхом ліквідації Шевченківської районної у місті Києві ради, а тому, виходячи з приписів статті 11 Закону України «Про органи самоорганізації населення», що термін повноважень органу самоорганізації населення в силу закону обмежується строком повноважень органу місцевого самоврядування, який надав дозвіл на її створення, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, що станом на час звернення позивача до суду з цим позовом і станом на час вирішення спору по суті термін обрання органу самоорганізації населення «Будинкового комітету «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» припинився.

Обґрунтовуючи позовні вимоги та апеляційну скаргу позивач зазначив, що в зв`язку з бездіяльністю відповідача, орган самоорганізації населення Будинковий комітету "Квартал Пушкінська - Червоноармійська" перешкоджає своєю діяльністю функціонуванню та реалізації основної мети позивача, для якої створювалася Громадська організація "Квартал Пушкінська-Велика Васильківська", а тому позивач звернувся з відповідним позовом та вважає доведеним порушення його права відповідачем.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам колегія суддів зазначає наступне.

У частині першій ст. 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З наведеного слідує, що підставою звернення до господарського суду з позовом є порушення прав чи охоронюваних законом інтересів особи, яка звертається з таким позовом. При цьому, реалізуючи своє право на судовий захист, позивач визначає зміст свого порушеного права або охоронюваного законом інтересу та обґрунтовує підстави позову, виходячи з власного суб`єктивного уявлення про порушення, невизнання чи оспорювання своїх прав або охоронюваних законом інтересів, а також визначає спосіб захисту такого права.

В той же час, суд перевіряє доводи позивача і, в залежності від встановленого, вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Відповідна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.07.2019 у справі №910/16436/18 та від 22.07.2019 у справі №910/16407/18.

При цьому, необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність, доведена належними у розумінні ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами, певного суб`єктивного права (інтересу) у позивача та порушення (невизнання або оспорювання) цього права (інтересу) з боку відповідача.

Проте, матеріали справи свідчать про відсутність порушення Київською міською радою прав та охоронюваних законом інтересів позивача.

Також апеляційний суд погоджується з висновком місцевого суду, що за своїм правовим статусом позивач у справі та третя особа є різними особами приватного права, правовий статус яких і правосуб`єктність визначається різними спеціальними законодавчими актами.

Оскільки, правовий статус, порядок організації та діяльності органів самоорганізації населення визначається Законом України "Про органи самоорганізації населення", згідно з яким органи самоорганізації населення - це представницькі органи, що створюються жителями, які на законних підставах проживають на території села, селища, міста або їх частин, для вирішення завдань, передбачених цим Законом (ст. 1). У свою чергу, правовий статус громадських організацій в України регламентований Законом України "Про громадські об`єднання", стаття 2 якого передбачала, що дія цього Закону поширюється на суспільні відносини у сфері утворення, реєстрації, діяльності та припинення громадських об`єднань в Україні та не поширюється на суспільні відносини у сфері утворення, реєстрації, діяльності та припинення: політичних партій; релігійних організацій; непідприємницьких товариств, що утворюються актами органів державної влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування; асоціацій органів місцевого самоврядування та їх добровільних об`єднань; саморегулівних організацій, організацій, які здійснюють професійне самоврядування; непідприємницьких товариств (які не є громадськими об`єднаннями), утворених на підставі інших законів.

А тому, представницький орган, який створюється мешканцями певних територій, та добровільне об`єднання фізичних осіб, утворене для здійснення й захисту прав і свобод, задоволення окреслених ними суспільних інтересів не є тотожними за своїм правовим статусом та не повинні в ході свого функціонування конкурувати одне з одним, навіть у разі схожості їх намірів.

9. Висновки апеляційного суду

На підставі вищевикладеного, апеляційний господарський суд приходить до висновку, що викладені позивачем доводи в обґрунтування апеляційної скарги є безпідставними, такими що не відповідають дійсним обставинам справи, не доведені жодними доказами, а тому не підлягають задоволенню. Рішення суду першої інстанції від 17.10.2019 прийнято у відповідності до норм закону без порушення норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для його скасування.

Керуючись ст. 232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Громадської організації «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська» на рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 у справі №910/8032/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 17.10.2019 у справі №910/8032/19 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на Громадську організацію «Квартал Пушкінська-Велика Васильківська».

4. Матеріали справи №910/8032/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

5. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 02.03.2020

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді Є.Ю. Шаптала

С.Р. Станік