ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"04" березня 2020 р. м. ХарківСправа № 922/4351/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Прохорова С.А.

при секретарі судового засідання Яковенко Ю.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Фізичної особи - підприємця Кудрявцева Наталія Олександрівна, АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1
до Акціонерного товариства "Харківміськгаз", 61004, м. Харків, вул. Москалівська, 57/59, код 03359552
про визнання недійсним та скасування рішення
за участю представників:

позивача Водолазький О.М. (ордер ПТ №170485)

відповідача Черкашина С.Ю. (довіреність №007.1Др-16-0120 від 02.01.2020)

ВСТАНОВИВ:

ФОП Кудрявцева Н.О. звернулася до господарського суду Харківської області з позовом до АТ "Харківміськгаз" в якому просить суд визнати недійсним та скасувати рішення Акціонерного товариства Харківміськгаз (протокол № 1249 від 12.12.2019 Комісії з розгляду Актів про порушення) про задоволення акту про порушення від 24.10.2019 № БД 2410/19 та проведення нарахувань Фізичній особі-підприємцю Кудрявцевій Наталії Олександрівні об`єму природного газу в розмірі 110 726,40 куб. м вартістю 913 374,22 грн. (з ПДВ).

Судові витрати просить віднести на першого відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.12.2019, для розгляду справи було визначено суддю Прохорова С.А.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.01.2020 було залишено позовну заяву без руху.

13.01.2020 позивачем подано до господарського суду Харківської області заяву (вх. № 639) про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 14.01.2020 було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження.

Відповідач звернувся до суду з клопотанням вх. №1675 від 23.01.2020 про виклик в судове засідання в якості свідка голову комісії з експертизи лічильників газу Бур`ян Дмитра Сергійовича, в задоволенні якого було відмовлено ухвалою від 27.01.2020.

Також, 23.02.2020 відповідач надав відзив на позовну заяву (вх. №1677) згідно якого не згоден з доводами, викладеними в позовній заяві та просить суд відмовити в задоволенні вимог позивача.

Протокольною ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 27.01.2020 було задоволено усне клопотання представника позивача та відкладено підготовче засідання на 10.02.2020.

04.02.2020 позивач звернувся до суду з клопотанням (вх. №2777) про долучення до матеріалів справи отриманих на адвокатський запит доказів, яке було задоволено судом протокольною ухвалою від 10.02.2020, докази долучені до матеріалів справи.

04.02.2020 позивачем надано відповідь на відзив на позовну заяву (вх. №2779), яку долучено судом до матеріалів справи.

10.02.2020 відповідач звернувся до суду з клопотанням (вх. №3315) про долучення до матеріалів справи диску з записом процесу проведення експертизи лічильника газу позивача, що проводилась 24.10.2019, яке було задоволено судом протокольною ухвалою від 10.02.2020, докази долучені до матеріалів справи.

10.02.2020 позивач звернувся до суду з клопотанням (вх. №3246) про відкладення розгляду справи, у зв`язку з необхідністю отримання від відповідача відповіді на адвокатський запит, яке було задоволено судом протокольною ухвалою від 10.02.2020.

Підготовче засідання по справі було відкладено на 02.03.2020.

25.02.2020 відповідачем надані пояснення по справі в порядку ст. 169 ГПК України (вх. № 5018), які долучені судом до матеріалів справи протокольною ухвалою від 02.03.2020.

02.03.2020 позивач звернувся до суду з клопотанням (вх. №5523) згідно якого просить суд призначити по справі судову трасологічну експертизу лічильника, яке було прийнято судом до розгляду протокольною ухвалою від 02.03.2020.

Також, протокольною ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 02.03.2020 суд, для надання відповідачем можливості надати пояснення щодо заявленого клопотання позивачем та підготовки своїх питань для можливого поставлення на вирішення експертів, в разі задоволення клопотання позивача, відклав підготовче засідання на 04.03.2020.

03.03.2020 відповідач надав до суду перелік питань для експертів (вх. №5571), які долучені судом до матеріалів справи. Пояснень та заперечень щодо самого клопотання про призначення експертизи, відповідачем надано не було.

Розглянувши клопотання позивача про призначення у справі судової експертизи, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні, виходячи з наступного.

Стаття 99 ГПК України надає суду право призначити експертизу за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

В матеріали справи №922/4351/19 було подано копію акту експертизи ЗВТ та пломб від 24.10.2019 №3604БЕ.

В п.п. 2, 5 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" №4 від 23.03.2012 роз`яснено, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті.

В обґрунтування ж свого клопотання про необхідність призначення експертизи, позивач вказує лише на те, що в складі комісії, яка проводила експертизу, були присутні представник АТ «Харківміськгаз» Богомаз В.М., який приймав учать в складанні Акту про порушення № БД 2410/19 від 24.10.2019 та протоколі №566/19 від 24.10.2019 щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, а також представник ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ» Соболевська С.В., яка надала довідку від 24.10.2019 № 39-1-4/13559 ЦСБ 3604БЕ про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, а саме, лічильника газу мембранного «САМГАЗ ВК-Ш0» №29051052, що ставить під сумнів цей висновок.

Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За положеннями статті 13 цього Кодексу, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

При цьому, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Висновок експерта є одним із доказів, який в силу зазначеної норми закону і положень статті 104 Господарського процесуального кодексу України, не має заздалегідь встановленої сили, і має оцінюватись судом у сукупності з іншими доказами.

Позивачем до суду не надано належних та достатніх доказів наявності обставин, які є взаємно суперечливими та дійсно потребують спеціальних знань для встановлення фактичних даних, що є предметом доказування та необхідності призначення по справі судової експертизи.

Також, позивач жодним чином не обґрунтовує своє клопотання неможливістю надати самостійно експертний висновок, зроблений на його замовлення.

Крім того, суд зазначає, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Призначення судової експертизи без належних на те правових підстав є затягуванням судового процесу.

За змістом ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Пункт 12 Постанови пленуму ВГСУ № 4 від 23.03.2014 року зауважує, що Господарським судам необхідно також враховувати, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

При цьому, суд зазначає, що призначення експертизи стане підставою для повторного зупинення провадження у даній справі, у той час, як у суду залишилось лише 20 днів в які суд має провести підготовче провадження у справі та розпочати розгляд справи по суті, та вважає доречним звернути увагу на застосування принципу процесуальної економії господарського судочинства - загального керівного положення, відповідно до якого господарський суд, учасники судового процесу економно і ефективно використовують всі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ з дотриманням строків.

Сутність принципу процесуальної економії полягає в тому, що б під час розгляду справи в господарському суді для найбільш повного та всебічного розгляду справи використовувати всі встановленні законом засоби з урахуванням строків визначених нормами процесуального права. Елементами змісту принципу процесуальної економії господарського судочинства слід вважати: вимога оперативного розгляду справи; вимога економного використання процесуальних засобів судом, учасниками справи для повного та всебічного розгляду справи у господарському суді.

Таким чином, суд з урахуванням викладеного дійшов висновку про необґрунтованість клопотання позивача про призначення по справі судової експертизи.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд приймає до уваги, що сторонам були створені належні умови для надання усіх необхідних доказів, надано достатньо часу для підготовки до судового засідання.

За результатами дослідження матеріалів справи, судом у відповідності до приписів ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України здійснені всі дії, що необхідні для реалізації завдань підготовчого провадження (остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті).

Згідно з ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд, зокрема, постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Таким чином, суд дійшов висновку закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 13, 42, 46, 99, 177, 182, 183, 185, 195, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача вх.. №5523 від 02.03.2020 про призначення судової трасологічної експертизи

Закрити підготовче провадження у справі № 922/4351/19.

Призначити справу до розгляду по суті на "11" березня 2020 р. на 14:00 год.

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Харківської області (61022, м. Харків, пл. Свободи, 5, Держпром, 8-й під`їзд, 1 поверх, зал № 110).

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею 04.03.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 06.03.2020.

Суддя С.А. Прохоров