ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"03" березня 2020 р. Справа№ 910/17443/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Пашкіної С.А.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Добрицька В.С.

за участю учасників справи:

позивача Бороденко О.А.

відповідача не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" про відвід складу суду - головуючому судді Андрієнку В.В., суддям Пашкіній С.А. та Буравльову С.І.

у справі № 910/17443/19 (суддя - Сівакова В.В.)

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані"

на ухвалу Господарського суду м. Києва

від 17.12.2019

за позовом Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані"

до Фонду державного майна України

про визнання рецензії на звіт про оцінку права вимоги протиправною, зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" до Фонду державного майна України про визнання рецензії на звіт про оцінку права вимоги протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 17.12.2019 у справі №910/17443/19 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" у відкритті провадження у справі. Позовну заяву та додані до неї документи повернуто заявнику.

Не погодившись із винесеною ухвалою суду першої інстанції, позивача - Товариство з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" подало апеляційну скагу, в якій просило суд поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 17.12.2019 у справі № 910/17443/19 про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" до Фонду державного майна України про визнання рецензії на звіт про оцінку права вимоги протиправною, зобов`язання вчинити дії. Скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.12.2019 у справі № 910/17443/19 про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" до Фонду державного майна України про визнання рецензії на звіт про оцінку права вимоги протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.01.2020 у справі №910/17443/19 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Андрієнка В.В., судді Пашкіна С.А., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.02.2020 у справі №910/17443/19 відкрито апеляційне провадження за скаргою Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані", розгляд справи призначено на 03.03.2020 на 10:50 год.

03.03.2020 в судовому засіданні представник апелянта - Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" подав заяву про відвід складу суду - головуючому судді Андрієнку В.В., суддям Пашкіній С.А. та Буравльову С.І. у справі № 910/17443/19.

Заява скаржника обґрунтована наступним. Що в провадженні колегії суддів знаходилась справа №910/17437/19 між тими ж сторонами та тим же предметом позову, в судовому засіданні, яке відбулось 03.03.2020 о 10:40 год, вказаною колегією було відмовлено у задоволенні скарги Товариству, отже на думку скаржника при винесені рішення у даній справі існує неупередженість колегії.

На запитання судді учасника колегії Пашкіної С.А., чи є підставою для відводу незгода сторони із процесуальним рішенням колегії у справі №910/17437/19, представник позивача зазначив, що ураховуючи відмову у задоволенні скарги останнього у справі №910/17437/19, представник вважає, що такий склад суду буде неупереджений.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 39 ГПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: Андрієнка В.В., Пашкіної С.А. та Буравльова С.І. вважають подану заяву Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" про відвід необґрунтованою з наступних підстав.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Такими чином, розглянувши доводи заявника, наведені в обґрунтування заяви про відвід складу суду - головуючому судді Андрієнку В.В., суддям Пашкіній С.А. та Буравльову С.І., колегія суддів дійшла висновку, що останні не є такими, що містять аргументи, які б свідчили про упередженість суддів і які б в розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України могли бути підставою для відводу суддів, а відтак, колегія суддів вважає її необґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст. 232 ГПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ч. 11 ст. 39 ГПК України, за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 35, 38, ч. 3, 9 ст. 39, 202, 216, 232 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відхилити заяву Товариства з обмеженою відповдіальністю "Констракшн Енд Проперті Менеджмент Компані" про відвід складу суду - головуючому судді Андрієнку В.В., суддям Пашкіній С.А. та Буравльову С.І. у справі № 910/17443/19.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді С.А. Пашкіна

С.І. Буравльов