ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" березня 2020 р.м. Одеса Справа № 916/2968/18

Господарський суд Одеської області у складі: головуючий суддя Волков Р.В.,

суддя Лічман Л.В., суддя Шаратов Ю.А.,

розглядаючи справу №916/2968/18,

за позовом: Фізичної особи-підприємця Бірюкова Дениса Вікторовича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ),

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРАНД ОТЕЛЬ" (Приморський бульвар, буд.7, м. Одеса, 65026, )

про стягнення заборгованості та відшкодування збитків 702670,47 грн.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Бірюков Денис Вікторович звернулась до господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРАНД ОТЕЛЬ" про стягнення заборгованості та відшкодування збитків 702670,47 грн.

10.03.2020 від ТОВ «ГРАНД ОТЕЛЬ» надійшла заява (вх.№2-274/20) про відвід суддів по справі №916/2968/18 (головуючого судді Волкова Р.В., судді Лічмана Л.В., судді Шаратова Ю.А.).

В обґрунтування заяви вказує, що ТОВ «ГРАНД ОТЕЛЬ» вважає, що судді, які розглядають справу, прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду справи, існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Також, вказує, що підставою позовних вимог є документи, які відповідач не укладав, а підпис, який міститься на документах, не є підписом уповноваженої особи. 11.02.2019 відповідачем було подано клопотання про витребування вищезазначених документів, а 26.02.2019 відповідачем подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Зазначає, що вказані клопотання не були розглянуті довгий час, суд не витребував та не залучив до справи документи, які стали підставою позовних вимог. Водночас, позивач уникав надати документи до суду, а суддя у судовому засіданні зазначав, що не хоче витребовувати документи, оскільки боїться «щоб вони не пропали з матеріалів справи». Лише 12.03.2019 ухвалою витребувано у позивача документи, однак така ухвала довгий час не виконувалась позивачем.

Більше того, відповідач вказує, що колишній директор ТОВ «ГРАНД ОТЕЛЬ» ОСОБА_2, підпис якого нібито міститься на документах, письмово повідомляв про обставину неукладання ним таких документів, крім того, за власною ініціативою з`явився особисто до судового засідання, однак, суддя намагався усяким чином обмежити ОСОБА_2 у процесуальних правах, зазначаючи, що він має викласти свою думку письмово як свідок, а не надавав по справі пояснення. Відповідач зазначає, що суддя Волков Р.В. зазначив, що «якщо директор прийшов сказати, що він не підписував документи, то взагалі немає сенсу його вислуховувати у судовому засіданні».

Зазначає, що суддя Волков Р.В. відкрито в судових засіданнях підтримує будь-яку думку та позицію позивача, а на відповідача накладає певні обмеження у виборі процесуальних прав.

Суддя протягом кількох підготовчих засідань не розглядав клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи, лише 24.05.2019 ухвалою суду було призначено експертизу. 30.08.2019 до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів та отримання дозволу на часткове пошкодження договорів. ТОВ «ГРАНД ОТЕЛЬ» надав свою згоду на часткове пошкодження, додаткові матеріали також надав. У повному обсязі було здійснено оплату експертизи. 11.11.2019 матеріали направлено для подальшого проведення судової експертизи, 22.01.2020 надійшов висновок експерта.

Зазначає, що основні обставини, які викликають сумніви в неупередженості, наступні. Колегією суддів 29.01.2020 постановлено розглядати праву за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, поновлено провадження у справі з 19.02.2020. 19.02.2020 представник відповідача знайомиться з висновком експертизи, підготовче засідання відкладено на 26.02.2020. Втім, 21.02.2020 у представника відповідача Завалькевич І.М. захворіла дитина, у зв`язку з чим 25.02.2020 було направлено клопотання про відкладення підготовчого засідання із доданням довідки медичного центру. У клопотанні представник відповідача вказував, що проведення судового засідання 26.02.2020 за відсутності представника відповідача може вплинути на його права і обов`язки, оскільки відповідач буде позбавлений права надати відповідні пояснення щодо вирішення питань по даній справі, які передбачені ст. 182 ГПК України. Проте колегія суддів упереджено відмовила у задоволенні клопотання відповідача про продовження та відкладення підготовчого засідання, закрила підготовче провадження, не вирішуючи питання, передбачені ст. 182 ГПК України.

Вказує, що обставиною, яка стала підставою для заявлення клопотання про відвід суддів, стала саме ухвала господарського суду Одеської області від 26.02.2020, в якій вказано, що в судовому засіданні протокольною ухвалою від 26.02.2020р. відмовлено у задоволені клопотанні відповідача про продовження та відкладення підготовчого засідання, закрито підготовче провадження та призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 12.03.2020р. об 11:00. Зазначає, що відповідач отримав вказану ухвалу 06.03.2020, а тому звертається із заявою про відвід у межах встановленого строку.

Зазначає, що на 80% запитань, які були поставлені на експертизу, експертом не було надано відповіді, є всі підстави для призначення повторної комплексної експертизи, однак, відмовляючи у відкладенні підготовчого засідання, суд позбавив відповідача можливості висловити свою думку з приводу можливості чи неможливості закриття підготовчого провадження, що свідчить про упереджений розгляд справи. При цьому колегія позбавила відповідача можливості висловити думку саме на стадії підготовчого засідання, позбавила права відповідача реалізувати своє право на захист, поставила сторони в нерівне становище, вирішуючи питання про закриття підготовчого провадження після отримання неповного висновку експертизи.

Дослідивши заяву про відвід колегії суддів, розглянувши доводи відповідача, суд встановив наступне.

Відповідно до положень ч.ч.1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Таким чином, оскільки заява про відвід надійшла 10.03.2019, а наступне засідання призначено на 12.03.2020, заява про відвід не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід вирішується судом, що розглядає справу у порядку ч.3 ст. 39 ГПК України.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Ч.ч.8-9, 11 ст. 39 ГПК України встановлено, що суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно до ч. 2 ст. 35 ГПК України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. (ч. 3 ст. 35 ГПК України).

Щодо нерозгляду клопотань відповідача про витребування документів та призначення експертизи довгий час, суд вказує наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Оскільки обставини винесення ухвал про витребування документів та призначення експертизи мали місце у березні-травні 2019 року, то суд вказує, що строк заявлення відводу із вказаних підстав сплинув.

Водночас, суд звертає увагу на те, що клопотання про витребування доказів було заявлено відповідачем 11.02.2019 після першого підготовчого засідання 23.01.2019, у наступному підготовчому судовому засіданні 20.02.2019 представником відповідача підтримано клопотання про витребування доказів, при цьому представником позивача оригінали документів були надані на огляд суду, які оглянуто судом та повернуто представникові у судовому засіданні. Судом було протокольно оголошено відкладення підготовчого засідання на 28.02.2019.

26.02.2019 представником відповідача подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. 28.02.2019 від позивача надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи.

28.02.2019 у судовому засіданні, крім представників сторін, був присутній також директор відповідача Сиріцький О.Г. Представником відповідача заявлено усне клопотання про витребування у позивача оригіналів документів. Після вказаного, представником позивача знову надано на огляд суду оригінали документів, які також були оглянуті представником відповідача.

Судом оголошено продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та встановлено сторонам строк для надання письмових пояснень та заперечень до 11.03.2019, оголошено перерву до 12.03.2019.

07.03.2019 представником відповідача подано доповнення до клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

12.03.2019 у Сиріцького О.Г. відібрано зразки підписів з метою наступного направлення вказаних зразків до експертної установи. У судовому засіданні 12.03.2019 судом також оголошено ухвалу про витребування оригіналів доказів.

Таким чином, вказане клопотання відповідача було задоволено судом. При цьому щодо питання стосовно його довгого розгляду суд вказує, що представник позивача не уникав від надання оригіналів письмових доказів та самостійно надавав їх до огляду до суду, більше того, суд спростовує твердження відповідача про те, що судом зазначалося про невитребування оригіналів документів, «щоб вони не пропали з матеріалів справи», що може бути підтверджено аудіозаписом судових засідань.

Судом призначено розгляд справи на 19.03.2019.

19.03.2019 представником позивача надано додаткові заперечення на клопотання про призначення судової експертизи.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 19.03.2019р. справу №916/2968/18 призначено до колегіального розгляду. Постановлено справу № 916/2968/18 розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, призначено підготовче засідання на "15" квітня 2019 р. об 11:30.

15.04.2019 представником відповідача подано клопотання про призначення комплексної експертизи. 15.04.2019 оголошено перерву до 25.04.2019.

23.04.2019 представником відповідача подано уточнене клопотання про призначення комплексної експертизи, а 24.04.2019 подано клопотання про продовження строку підготовчого провадження та відкладення підготовчого засідання. 25.04.2019 представник відповідача не з`явився, судом відкладено підготовче засідання на 22.05.2019.

22.05.2019 представником відповідача з метою можливості проведення експертизи було надано вільні зразки підпису Сиріцького О.Г. на оригіналах відповідних документів. У судовому засіданні 22.05.2019 було також надано експериментальні відбитки печатки ТОВ «ГРАНД ОТЕЛЬ». Оголошено перерву до 24.05.2019.

24.05.2019 представником позивача надано додаткові заперечення на клопотання про призначення експертизи, клопотання про визначення порядку проведення судової експертизи. У судовому засіданні 24.05.2019 оголошено ухвалу, якою призначено судову експертизу.

Таким чином, після з`ясування у повному обсязі позицій сторін, дослідження та заслуховування їх обґрунтувань, враховуючи численні редакції питань, які відповідач просив поставити на експертизу, а також редакції питань позивача, після залучення відповідачем вільних зразків та відібрання експериментальних зразків підпису та печатки, судом було призначено експертизу.

При цьому відносно витребування доказів та призначення експертизи суд вказує наступне. Відповідно до ч.4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відкладення розгляду справи, розгляд клопотань та винесення судом ухвал є суто процесуальними рішеннями судді, а тому не може слугувати підставою для відводу.

Отже, питання призначення експертизи та витребування доказів як підстави для заявлення відводу є неспроможними з огляду на їх сутність як процесуальних рішень, строк заявлення відводу, а також необґрунтованість.

Щодо ненадання директору відповідача Сиріцькому О.Г. можливості надати пояснення, суд вказує, що ОСОБА_2 неодноразово був присутній у судових засіданнях, надавав усні пояснення, не був позбавлений права висловити будь-які заяви та клопотання, у тому числі усно чи письмово, і судом жодним чином не був обмежений у процесуальних правах, зокрема, у праві надати письмову заяву свідка чи усно висловити позицію у справі.

Таким чином, питання обмеження ОСОБА_2 у процесуальних правах судом є неспроможним доводом в якості обґрунтування відводу, оскільки є необґрунтованим та не підтверджується матеріалами справи, більше того, вказана обставина заявлена як підстава для відводу поза межами встановленого дводенного строку.

Щодо відмови у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання 26.02.2020 суд вказує наступне.

Представником відповідача було надано клопотання про відкладення підготовчого судового засідання 26.02.2020 з огляду на те, що адвокат Завалькевич І.М. не має змоги бути присутньою на судовому засіданні у зв`язку з перебуванням на лікарняному з 21.02.2020 по догляду за дитиною. Представником вказано, що 19.02.2020 адвокат ознайомилась з результатами експертизи, проте вже з 21.02.2020 дитина захворіла, а тому представник не мав змоги підготувати письмові пояснення з даного приводу та надіслати їх до суду. Проведення судового засідання за відсутності єдиного представника відповідача може вплинути на його права та обов`язки, оскільки відповідач буде позбавлений права надавати свої пояснення щодо вирішення питань по даній справі.

У судовому засіданні 26.02.2020 представник позивача заперечував проти задоволення клопотання про відкладення справи. У клопотанні відмовлено, закрито підготовче провадження та призначено судове засідання з розгляду справи по суті.

При цьому, суд вказує на те, що заявник необґрунтовано посилається на неможливість надання відповідачем пояснень та висловлення власної позиції, оскільки відповідачем у клопотанні про відкладення не було повідомлено про намір подання конкретних клопотань чи пояснень, більше того, наразі відповідач не позбавлений права надавати пояснення та заявляти клопотання, у тому числі щодо призначення повторної комплексної експертизи, які будуть розглянуті судом відповідно до вимог ГПК України.

Посилання відповідача на те, що він був позбавлений права саме на підготовчому засіданні висловити думку також суперечить обставинам розгляду справи, оскільки провадження у справі відкрито 03.01.2019, тобто більше, ніж рік тому, а за цей час неодноразово проводились судові засідання за участі представника відповідача, яким надавались усні та письмові пояснення у справі.

Як вже було зазначено вище, відповідно до ч.4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Питання закриття підготовчого провадження у справі відноситься до процесуальних рішень суду та не може бути підставою для відводу.

При цьому, судом було враховано, що за наявності обґрунтованих підстав для початку розгляду справи по суті, необґрунтоване відкладення підготовчого засідання може мати наслідком порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997р., якими на національні суди покладений обов`язок здійснювати швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

Системний аналіз ГПК України дозволяє прийти до висновку, що саме суд спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи, саме суд визначає процесуальні дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, саме суд визначає порядок розгляду клопотань, якщо він не встановлений Кодексом.

При вирішенні заяв та клопотань сторін, суд за своїм внутрішнім переконанням приймає ті процесуальні рішення, які на думку суду є необхідними для всебічного та повного розгляду справи, використовуючи визначені ГПК України повноваження з дотриманням принципів господарського судочинства, які визначають рівність та змагальність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. При цьому, з`ясовуючи в судових засіданнях міркування сторін щодо поданих під час розгляду справи нових доказів та клопотань, суд надавав сторонам повну можливість реалізувати свої права, визначені статтею 42 ГПК України, та враховував думку сторін з усіх питань, що виникали в судовому процесі.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 48). Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

Згідно з приписами ч. 3 ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 7 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" (Заява N 21722/11) від 09.01.2013р., яке 27.05.2013р. набуло статусу остаточного та яке відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є для суду джерелом права при розгляді справ, було зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

З врахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку, що доводи відповідача, викладені ним у заяві про відвід колегії суддів, не знайшли свого підтвердження, відвід є необґрунтованим, а незгода сторони з процесуальними рішеннями суду згідно з ч. 4 ст. 35 ГПК України не може бути підставою для відводу колегії суддів.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 39, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАНД ОТЕЛЬ» (вх.№2-274/20 від 10.03.2020) про відвід суддів: головуючого судді Волкова Р.В., судді Лічмана Л.В., судді Шаратова Ю.А. від розгляду справи №916/2968/18 необґрунтованою та відмовити у її задоволенні.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Р.В. Волков

Суддя Л.В. Лічман

Суддя Ю.А. Шаратов